98 Kärki. — Wuorentaus. 6. V. 1916. 
pienokaisensa kiinni vatsapuolelta heti eturaajain takaa; 
lisäksi oli poikasen selkä käyristettynä, joten sen kumpikin 
ruumiinpää painautui emon poskia vastaan. Täten poikanen 
muuttomatkalla paremmin tarkeni kevätpakkasta kuin jos 
emo olisi sitä niskasta roikuttanut. Poikaset olivat arviolta 
n. 5—6 cm, paitsi häntää, joka kiireessä nähtynä näytti noin 
2—3 cm pitkältä. Karvapeite oli jo selvästi huomattavissa, 
ollen käpälissä tummempi. Varmaankin poikaset olivat syn- 
tyneet jo maaliskuun lopulla ja siis erittäin aikaisin (meillä 
ilmoitetaan oravalla olevan poikaset touko- ja kesäkuulla). 
Kuljettaessaan kolmannen poikasensa tuli emon mukana myös 
isä-orava, jolla vielä oli melkein talviharmaja turkki kun 
sitävastoin emolla väri oli jo hyvin ruskea. Perhesopu ei 
muuten näyttänyt olevan erikoisen hyvä, päättäen seuraa- 
vasta: kun isä-orava pyrki pesäpuulle emon sieltä noutaessa 
viimeistä poikastaan, karkoitti tämä sen pesältä pois met- 
sään kiukkuisesti suullaan maiskuttaen. 
Ylioppilas Yrjö Wuorentaus esitti: Bosmina cras- 
sicornis Lillj. esiintyminen Suomessa. 
Suomen Maantieteellisen seuran toimesta v. 1913 otet- 
tuja planktonnäytteitä määrätessäni tapasin muutamissa niistä 
Bosmina crassicornis Lillj. (= B. coregoni-microps Müll.). Tä- 
män B. coregoni-ryhmään kuuluvan muodon esiintymisestä 
Suomessa mainitsee tosin jo v. 1898 Stenroos (Kivi- 
rikko) (Das Thierleben im Nurmijärvi-See, Acta Soc. pro 
F. et FI. Fenn. XVII), mutta hänen Laatokasta tapaamansa 
muoto on lähempänä tyypillistä B. coregoni’a kuin Lillje- 
borg'in B. crassicornis'ta, kuten hänen minulle näyttämät 
tarkat piirustukset niistä selvään osoittavat. Tutkimissani 
näytteissä sen sijaan esiintyi Lilljeborg'in selvittämää B. 
crassicornis'ta täydelleen vastaavia muotoja. Seuraava luet- 
telo osoittaa ne järvet, joista B. crassicornis nyt tunnetaan, 
ja näytteitten ottoajan ja esiintymisrunsauden, jota merkit- 
täessä cc = hyvin runsas, c =runsas, + = yksittäin, r =harv. 
ja rr = hyvin harv. 
