Mötet den 5 november 1892. 57 



ägg, vanligtvis elt i hvarje blad. Man ser dem därunder lifligt 

 flyga omkring från det ena bladet till det andra, sågande en liten 

 skåra i deras epidermis. Redan under par somrar hade före- 

 dragaren observerat larverna i sin trädgård på Kukkasniemi i 

 Karislojo. Sommaren 1890 var den ganska allmän, hvarför han 

 började försöka utrota den, men senaste sommar förekom den i 

 ännu vida större mängd, på grund hvaraf utrotningsarbetet be- 

 drefs med än större energi i förhoppning att för nästa sommar 

 stäfja dess framfart. Emellertid ville föredragaren fästa fruktodia- 

 renes uppmärksamhet vid den fara, som hotar från denna 

 lilla stekel. 



Den andra var en art nattfly, Agrotis collina Boisd. Denna 

 fjäril togs redan sommaren 1884 af herr K. J. Ehnberg och 

 föredragaren under deras resa kring Ladoga. Därunder hade- 

 nämligen fångats på koder vid Kirjavalaks den 7 juli och vid 

 Jaakkimvaara kyrkoby den 12 i samma månad jämte andra 

 Ägrotis-a.Yier några exemplar, om hvilkas rätta bestämmande 

 stor osäkerhet varit rådande. Herr Ehnberg trodde, att de 

 möjligen kunde vara någon varietet af A. recussa och sände 

 ett exemplar till granskning till doktor Tengström. Denne, som 

 då redan hade försvagad synförmåga, bestämde den till Taenio- 

 campa gothica var. gothicina. Sedan antogs att det möjligen 

 kunde vara en nordisk form af Agrotis triangulum, men då den 

 rätta A. triangulum blef upptäckt inom vårt område befans detta 

 vara omöjligt. Den stäldes sedan såsom en skild obestämd art 

 närmast A. festiva. Först sedan Aurivillii utmärkta arbete inne- 

 hållande flera nya artkaraktärer utkommit, företog föredragaren 

 att ånyo granska denna fjäril och fann den vara väl skild från 

 alla nordiska former, utmärkt bland annat genom byggnaden af 

 hannens genitalklaffar, hvari den liknade den på Alperna före- 

 kommande A. rliaetica. Genom bref meddelades resultatet af 

 dessa undersökningar åt professor Aurivillius, hvilken fäste upp- 

 märksamheten på den i mellersta Europas fjälltrakter förekom- 

 mande A. collina Boisd., och vid närmare jemförelse med före- 

 fmthga beskrifningar befans vår fjäril verkligen vara identisk med 

 sistnämda species. Den liknar till det yttre A. brunnea och 

 festiva. samt öfverensstämmer uti halskragens och vinglockens 

 behåring med de sistnämda, men skiljes bland annat lätt genom 



