förekommande former af Viola tricolor. 79 



större, violett-gulfläckiga blommor med breda, randade öfre kron- 

 blad, mycket kort och tjock, konisk sporre och breda, kortspet- 

 sade, starkt håriga eller cilierade foderblad med stora landade 

 bihang. — Af de omnämnda lokalformerna äro de med namnen 

 turgida och gracilescens betecknade, jämte de emellan dem stå- 

 ende, de allmännaste af alla ^rico^or-former, turgida insamlad 

 ända upp i Kolari, gracilescens nordligast i Limingo, mindre all- 

 männa turgescens, med de nordligaste fyndorterna i Karkku, 

 Sysmä, Libelits och Kasjolma i Onega Karelen, och riqncola, en- 

 dast känd från Åland, Åbo, Kyrkslätt, Helsingfors och Kasjolma- 



Var. aequalis. Vanligen mycket grenig från den i jorden 

 befintliga nedersta delen af stjälken, med upptill oltast olikformigt 

 utvecklade internodier, kort och fint sträfhårig; hlad tämligen 

 likformiga nästan ända upp till toppen, små, fasta, långskaftade, 

 vanligen kortare än internodierna, äggrunda med tvär, nästan 

 hjärtlik, eller rundad bas, trubbiga, mycket regelbundet naggade, 

 de öfversta aflånga, vanligen håriga; stipler håriga, hand — nästan 

 pardelade, med långskaftad, smalt tunglik, naggad mellanfiik och 

 små smala sidoflikar; blomskaft 2 — 5 gånger längre än bladen, 

 upprätta eller föga utstående; foder flikar temligen smala och spet- 

 siga, mer eller mindre cilierade, med korta bihang; kronblad 

 dubbelt längre än foderbladen, de öfre smalt omvändt äggrunda, 

 violetta, de nedre vanhgen gula, strimmade, sporren smal, rak 

 eller svagt uppåtböjd, omkring dubbelt längre än foderbihangen. 

 — Exemplar finnas från Satakunta (Kulla), norra Tavastland (Saari- 

 järvi), södra Savolaks (Lauritsala) och Karelen (Mohla, Uguniemi, 

 Kides). — En bergform, motsvarande f. rupicola af trivialis och 

 petrophila af polygonata, men väl skild från båda. Igenkännes 

 lättast på sina små långskaftade, stundom gråhåriga, nästan 

 Betonica liknande blad. 



Var. gracilenta. Lik f. gracilescens af trivialis genom den 

 raka, uppräta stjälken, de korta, vanligen breda och trubbiga 

 bladen, med undantag af de öfversta mycket kortare än interno- 

 dierna, hvilka vanligen äro nästan lika långa, liksom hos poly- 

 gonata, hvilken den i öfrigt liknar genom sina kortare stipler 

 med smal helbräddad eller föga naggad mellanfiik och vanligen 

 jämförelsevis korta blomskaft. Öfverensstämmer med afseende å 

 blommorna närmast med f. gracilescens af trivialis och f. sege- 



