Trädgårdsodlingen i Nystad. 



Ett bidrag till den inhemska kulturens historia 



af 



K. A. Cajander. 



Ehuru ett allmännare intresse för trädgårdsodling vaknat 

 till lif i Nystad först under senare hälften af innevarande århun- 

 drade, räknar densamma likväl anor ej mycket yngre än stadens 

 egna ^). 



Såsom trädgårdsodlingens födelsedag i staden torde den 11 

 maj 1644 böra betecknas. Nämda dag beslöt magistraten jämte 

 stadens borgerskap, antagligen därtill föranledda af 1 642 års riks- 

 dagsbeslut, att inrätta härstädes en humlegård. Denna all- 

 männa humlegård omnämnes visserligen icke därefter i hand- 

 lingarna och torde hafva fått förfalla eller ock, hvilket är troli- 

 gare, hade densamma kommit i enskild ego, men hade dock där- 

 förinnan utan tvifvel tjänat såsom en plantskola för enskilda an- 

 läggningar. Ty naturligt är, att på en tid, då humlen kostade 20 

 mark (k. mt?) lispundet och ölet var den vanligaste och nära nog 

 enda brukliga rusdrycken, borgerskapet måste hafva funnit med 

 sin fördel öfverensstämmande att själfve odla denna 2> krydda k 

 Enskilda humlegårdar omnämnas äfven sedermera i handlingarna, 

 och om desammas tillvaro bära äfven vittne de förvildade humle- 

 stånd, hvilka ännu växa å södra sidan af elementarskolans tomt, 

 den enda plats i staden, som ifrån stadens fundation till närva- 



^) De urkiinder, som här citeras, äro Nystads domböcker för 1617 — 

 1816 jämte allegat därtill, koncepten till Magistraten därstädes årsberättelser 

 för 1751—1773 och Landshöfdingeembetets memorial för 1729 — 57, samtliga 

 förvarade i Magistratens i Nystad arkiv. 



