K. A. Cajander, Trädgårdsodlingen i Nystad. 79 



1772 och skulle därför för påföljande år erlägga dubbelt arrende. 

 Den 62-årige trädgårdsmannen dog ^Vi2 1774 i lungsot, sedan 

 han på nyåret sistnämda år förlorat sin trädgårdsmästareplats. 

 Trädgården såldes på offentlig auktion i mars månad 1774 och 

 inropades af kryddkrämaren och rådmannen Henrik Broman för 

 1457 Dir 10 öre kmt, hvilka tillföllo stadens kassa. 



Stadsträdgården hade sålunda kommit i enskild mans ego, 

 men dock i rätt goda händer. Broman var en trädgårdsamatör 

 och anlade kort därefter en ny trädgård midt emot sin gård på 

 tvenne honom tillhöriga obebyggda tomter. Denna trädgård, till 

 areal något större än den Boligska trädgården, kallades Bromanska 

 trädgården, och fans till ännu vid 1846 års brand. Största delen 

 af denna trädgård tillhör numera den tomt där Bromans dotter- 

 son, handlanden F. Wahlberg, har sin tobaksfabrik, en mindre del 

 hör till granngården; å bägge hållen kvarstå ännu några frukt- 

 träd af ganska god beskaffenhet samt lemningar af fleråriga pryd- 

 nadsväxter. 



Trädgården vid torget (Roligs) synes omkring 1790 hafva 

 öfvergått i rådman Bertil Thorvijks ego och förenades med den- 

 nes gårdstomt under samma tomtnummer. Denna, den s. k. Ram- 

 sellska trädgården, skall hafva varit den enda(?) trädgård i sta- 

 den, som skonades af elden vid 1846 års brand. Efter 1855 års 

 brand och nyreglering af staden utgör densamma en del af sta- 

 dens nuvarande torg. 



Ett stort hinder för trädgårdsodlingen satte 1 797 års brand- 

 och byggnadsordning, hvilken föreskref att de nog små tomterna 

 borde vara kringbyggda på tre sidor, men med uthusbyggnaderna 

 på den fjärde sidan några famnar från grannens tomt, hvilket 

 mellanrum skulle användas till bakgård för kreaturen. Emellertid 

 syntes ännu för omkring 20 år sedan vid stranden af Hallubäcken 

 uti den östra, icke nerbrunna delen af staden tydliga lemningar 

 af en fruktträdgård. Trädgården skall hafva ägts af kantorn här- 

 städes Adolf von Cräutlein. Likaså egde borgmästaren sjelf en 

 trädgård på sin gårdstomt. 



Den stora stadsregleraren elden föranledde emellertid i medio 

 af detta århundrade den förändring i stadens byggnadsordning, 

 att kvarteren något utvidgades och delades i endast 4 tomter 

 (förut 8 — 12 ä 16), hvarjämte emellan gårdarna skulle vara en 



