104 A- Westerlund, Abramidopsis T^euckartii. 



sinihohtava, kupeet kirkkaasti hopeahohtoiset; evät tummanhar- 

 maat. Iriskalvo kellan vaalea. 



Niinkuin jo yllä olevasta selityksestä voi päättää, ei tätä 

 muotoa voi viedii mihinkään muuhun bastardi-lajiin, kuin Ahra- 

 midopsis Leuckartii'hm Heck. Se eroaa kumminkin Sieboldin 

 selityksistä muutamissa kohdin: on nähtävästi vähän matalampi 

 pituuteen verraten (Siebold, Mela: 1: Syo, tämä 1: 4), selkäevän 

 eturuodot vähän pitemmät, anaalievä alkaa vähän takapuolella 

 selkäevän tyven loppua (Siebold: alkaa selkäevän tyven lopun 

 kohdalta), rintaevät ehkä hiukan etempänä vatsaevien tyvestä, 

 nieluluissa tavataan hampaiden luvut 6 — 6, yhdessä rivissä (Sie- 

 bold: usein 6 — 5), jotkut hampaat reunassaan pienihampaisia. 



K. E. Stenroos on ottanut pari kappaletta Ahr. Leuckar- 

 tii'ia. Heck, Nurmijärvestä Uudellamaalla, vaan näyttävät ne 

 hänen selityksestään ^) ja piirustamastaan kuvasta (jonka hän 

 hyväntahtoisesti on nähtäväkseni lähettänyt) päättäen olevan kai- 

 kessa, minkä niistä voi huomata, Sieboldin esitysten kaltaiset. 



Isäntä Matti Taskinen jun. ilmoittaa, että nämät kasvavat 

 suuremmaksikin kuin säret (Siebold: aina 12 tuuman pituisiksi), 

 asustavat mieluimmin sanotun Putkijärven (joka on noin 1 — 1^/2 

 metr. syvä ja ruohoinen) kaislikoissa, joissa ne kutevatkin »joku 

 viikkokausi särenkudun jälkeen». 



Olisi erittäin suotavaa, että näitä muotoja ruvettaisiin maas- 

 samme tarkemmin huomiolle panemaan ja kokoelmiin lähettä- 

 mään asiantuntijain tarkastettaviksi. Että niitä voi tavata mo- 

 jiilla tienoin maatamme, on hyvin luultavaa, niin rikkaita kuin 

 vetemme ovat särki- ja lahna-kaloista. 



En voi tässä olla huomauttamatta sitä mahdoUisuutta, että 

 meillä myös voisi tavata Bliccopsis abromo-rutilus en Holl. (= 

 Äbr. Buggenhagii Bl. Melan Vertebr. Fennica'ssa), joka luulta- 



^) E. E. Stenroos: »Om Abr. Leuckartii Heck, ocli dess förekomst i 

 Finland» (Medd. af Soc. Pro F. & F]. Fenn., 1893, s. 5-4— 55). Kirjoituk- 

 sessa on tapahtunut eräs ^lapsus calami» : Abramis'en ja Leusiscus'en hv- 

 briidit eroavat myös siinä J.&ra>m's-lajeista, että edellisillä on etuselkä limi- 

 suomuinen, jälkimäisillä paljaalla keskusviivalla varustettu (eikä päinvastoin, 

 niinkuin kirjoituksessa on !j. 



