ere saa høje , at en Mand kan stige 5 F'od op og dog endnu 

 have Grene 2 — 4 Fod over sig». Lignende Skildringer giver 

 Vahl i sin utrykte Dagbog fra 1828 fra samme Fjord: ^^Betula 

 alba (o: B. odorata)^) fandtes paa flere Steder, men de fleste 

 vare især ved Roden noget krogede, hvorpaa flere hævede sig 

 omtrent til 6 Fods Højde med V2 Fods Tykkelse; dog saa jeg 

 ogsaa enkelte, som vare fuldkomment ranke». Et fortrinligt 

 Billede af disse Birke har Kornerup meddelt («Geogr. Tids- 

 skrift», Bd. 4, S. 6), hvor han ogsaa nærmere omtaler Vegeta- 

 tionen (se ogsaa «Meddelelser om Grønland», Bd. II, S. 12.). 



[ A gd luit s ok fjorden fandt Vahl 1828 «en Mængde 

 Birketræer, af hvilke nogle vare temmelig høje; dog vare de nu 

 meget udhuggede, da der i mange Aar har været hugget Brænde 

 til Brug ved Lichtenau". Efter Kin к naaede de endnu paa 

 hans Tid 12 Fods Højde i Lichtenauljorden. 



Om Tu nugd liar fikfjorden skrev Vahl 1828: «Elven løb 

 her gjennem en liden Dal, der var opfyldt med et næsten 

 uigjennemtrængeligt Birkekrat, hvoriblandt der fandtes flere store 

 Træer, der fra det Sled, hvor Stammen begyndte al hæve sig i 

 Vejret (thi de vare alle mere eller mindre krogede) vare 6 til 8 

 Fod høje og undertiden ved Roden 1 Fod tykke». Og om den 

 samme Fjord lyder Kornerups V-idnesbyrd: «en yppig Plante- 

 væxt med næsten uigjennemtrængeligt Birke- og Pilekrat». Træer 

 taler han ikke om, men hvor meget kan der ikke være hugget 

 bort og er der sikkert hugget bort mellem 1828 og 1876. 



Paa lignende Vis lyde ogsaa Beretningerne fra Erik den 

 Rødes Bostad, Igalikofjorden, og ved Nar sal i к faar man 

 efter Rink lige saa udmærket Birkebrænde som ved Julianehaab 

 (Rink, Grønland, HI, S. 332, 355). 



Hvor langt Birkeregionen strækker sig op paa Vestkysten, 

 kan jeg ikke sige; men den synes ikke at naa helt op til 



*) I alle Bestemmelser holder jeg mig til Langes «Conspectus floræ Groen- 

 landicæ« i Meddelelsernes 3die Bind og Supplementet hertil Hans No- 

 menklatur er maaske med et Par Undtagelser overalt anvendt. 



