10 



Davisstrædet til del hvide Hav er det Birken og udelukkende 

 denne, som er det længst mod Nord og højest op paa Bjærgene 

 gaaende skovdannende Træ. Gaa vi øst for det hvide Hav, er 

 det først Gran (indtil Ural), derefter Lærk gjennem hele Sibirien 

 til Behrings-Strædet, og gaa vi over til Amerika, saa er det 

 gjennem hele dette Land atter Gran (Hvidgran, Picea alba), om 

 end med indblandet Birk (Betula papyracea) som underordnet 

 Bestanddel , der danner Skovgrænsen. At Skandinaviens og 

 Laplands nordligste og højeste Skovregion er Birkeregionen, er 

 vel bekjendt; derimod kan det være, at man vil bestride Rig- 

 tigheden af at henlægge Island under Birkeregionens Omraade. 

 Island hører imidlertid efter min Mening ubetinget til det sub- 

 arktiske Omraade, naturligvis med sine højere Egne gaaende op 

 i Alperegionen. Fra ældre og fra nyere Tid foreligger der Be- 

 retninger om Skovvæxten paa Island, og disse Skove ere Birke- 

 skove ^). Jeg skal anføre nogle faa af disse Angivelser til Sam- 

 menligning med Grønlands Birkeskove. Saaledes skriver Grøn- 

 lund: «Den smukkeste og bedst vedligeholdte Birkeskov, som 

 jeg selv saa, var Fnjoskadals-Skoven i Nord-Island, i hvilken der 

 fandtes Træer paa 12 — 18 Fods Højde, og efter Thorodd s en 

 er den største Skov i Island, især hvad Træernes Størrelse an- 

 gaar, ubetinget Skoven ved Hallormstaöir paa Østlandet. Birken 

 hæver sig over det mindre Krat i ranke Stammer til en Højde 

 af 25 — 30 Fod; en Mængde Stammer have en Fod over Jorden 

 et Omfang af 15—16 Tommer, nogle over 20 Tommer, og 

 Omfanget af en var 28 Tommer». Grønlands Træer naa altsaa 

 ringere Højder end Islands. 



Tager man endvidere Hensyn til, at der aarlig omhugges 



Ч Nærmere vil kunne findes i Olafsen og Poulsens Rejse, S. 90, hos 

 .1. Anderson (1748, S. 23 i «Nachrichten von Island etc.», hos Thorodd- 

 sen (Islands Beskrivelse, oversat af A. Heiland, Kristiania 1883; S. 67, 

 68); hos Chr. Grønlund (Karakteristik af Plantevæxten paa Island, i 

 Naturhistorisk Forenings Festskrift; Kjbhvn. 1884, S. 13—14), og hos A. 

 Feddersen (Geografisk Tidsskrift 9de Bd. 1887). Babington har ogsaa 

 samlet nogle Data i sin «Revision of the Flora of Iceland«. 



