24 



At det er Sydgrønlands mildere og fugtigere Klima, der er 

 Grunden til, at Trævæxt har kunnet udvikle sig i de mod Hav- 

 vindene beskyttede Dale, kan der ikke være Tvivl om, thi Træer 

 fordre som bekjendt en lang Vegetationslid for at Veddet kan 

 « modnes " ; og al det er de klimatiske Overensstemmelser, som 

 har sat Birkeskoven paa Trævæxtens yderste Poster saavel i 

 Grønland som paa Island og i Skandinavien, er der for mig heller 

 ikke Tvivl om. Birken er aabenbart el yderst nøjsomt Træ, der 

 kan taale megen Fugtighed, baade i Jorden og i Luften, og som 



jeg saaledes anføre, at Mineralogen Joh. Steenstrup fandt, at For- 

 dampningen i Umanak (70°40' n. B.l fra Vs 1S79— ^'/s 1880 havde over- 

 skredet Nedbøren med 355 iVliiiimeter (Meddel, om Grønland, IV, S. 76). 

 I Upernivik (72° 47' N. B.) klage de europæiske Beboere almindelig over, 

 at deres Møbler revne paa Grund af Tørhed (meddelt mig af Cand. 

 V. Ussing). I mange Beretninger af arktiske Rejsende klages der over 

 den stærke Tørst, som de lide under, især paa Slædefarter. «1 believe, 

 the true cause of such intense thurst is the extreme dryness of the air, 

 when the temperature is low« siger Sutherland fra Cornwallis Island 

 (se I, p. 404 og 492). Isens og Sneens hurtige Fordampning i Højnorden 

 under Vinteren, især naar der blæser tørre Vinde og ved en Temperatur, 

 som kan være langt under 0°, omtales af Nares (I, p. 225; II, 134 og 

 o. St.); Fugtigheden fordampede af Jorden under Løbet af Vinteren, saa 

 at det øverste Jordlag i 2 — 3" Dybde blev et løst Pulver; fremdeles af 

 Payer (I. c. p. XXVI); Pansch (1. c. p. S), Richardson (11, p. 98, 100), der 

 siger om Fordampningen, at den er »going on with a rapidity that would 

 scarcely be credible to one ignorant of the extreme drynes of the air in 

 an arctic winter»; Hayes p. 218, o. a. Ogsaa Ü. Crantz taler, uden dog 

 at nævne Egnen, om den tørre Luft i Grønland, og om, at der om Som- 

 meren danner sig Salt i Vandhullerne paa Klipperne ved Vandets Fordamp- 

 ning (1, 57, 58). Om Tørheden i det Indre af Isfjorden paa Spitzbergen 

 skriver Nathorst (Spetsb. Kärlväxter S. 51). — At Snefaldet i Højnorden 

 virkelig er ringe, udtales bestemt af forskjellige; under Discoverys Over- 

 vintring paa 8I°44'N. B. oversteg det efter Hart næppe iVa Fod. Nares 

 omtaler den samme ringe Mægtighed og Højdernes Snebarhed allerede i 

 Februar og Marts i sin Voyage I, 188, 232, 273, 275, 312. Se ogsaa 

 Pansch i Petermanns Mittheilungen 1871, S. 217 og den botaniske Del 

 af «Zweite deutsche Nordpolexpedition», S. 6; Heuglin, «Reisen nach 

 dem Polarmeere», I, S. 152. — Jeg ved ikke om Blytt har været helt 

 opmærksom paa, at Polarlandene have en saa tør Luft, men i alt Fald 

 er hans Paavisning, at de arktiske Planter have holdt sig der paa 

 Norges Fjælde, hvor der er mest Kontinental-Klima (se Englers Jahrb. 

 II, 3) vel i fortrinlig Overensstemmelse hermed. 



