25 



kan trives godt i et insulært Klimas fugtige, mere ens varme Luft. 

 Derfor trives den 1 de tre nævnte Lande; men aftager Luft-Fug- 

 tigheden og voxer Kulden, viger den tilbage og bukker under i 

 Kampen med Naaletræerne. Derfor viger den tilbage for disse 

 i det nordlige [lusland fra det hvide Hav af og gjennem hele 

 Sibirien og Nord - Amerika. Rimeligvis vil i disse Egne et 

 mere kontinentalt Klima, en ringere Luftfugtighed og kolde, fra 

 Polarhavet blæsende Vinde være Grunden til, at den ikke længere 

 kan staa sig over for Granen og Lærken, og først syd for disses 

 Nordgrænse, i Læ af dem faar Kraft nok til at hævde sig en 

 Plads. Jeg kan i øvrigt ikke undlade at henvise til Midden- 

 dorffs interessante Studier over Trævæxten og Træerne i den 

 gamle Verdens nordligste Egne i hans berømte hejseværks 

 4de Bind. 



Al det baade i Grønland og i Island-Skandinavien er den 

 samme Faktor, der fremkalder den klimatiske Overensstemmelse, 

 er jo aabenbart ; det er Atlanterhavets varme Vand eller Arme 

 af Golfstrømmen ; og at Grønlands Klima i Henseende til Var- 

 men staar saa langt tilbage for Norges paa de samme Bredder 

 har jo sin vel bekjendte Grund i dets Isdækning og Polar- 

 strømmen langs dets østlige og sydvestlige Kyst. Aars-Isothermen 

 0° gaar derfor ogsaa efter В erg h au s's Atlas fra Labrador over 

 Sydspidsen af Grønland nord om Island og nord om Norge, 

 idet den først ved Varangerfjord bøjer ind i Europa. 



Birkeregionen indtager i Grønland kun en lille Brøkdel af 

 det hele af Plantevæxt optagne Land; alt det øvrige maa vi 

 henføre til den alpine Region; denne strækker sig saa langt 

 i Højden over Havet og saa langt mod Nord, som Jorden er 

 blottet om Sommeren, og er naturligvis ikke et ensartet Væxt- 

 omraade. Der er en ikke ringe Forskjel paa Plantevæxten paa 

 de forskjellige Steder, alt efter de klimatiske Forhold, Jord- 

 bundens fysiske Natur, Hældning og Exposition m. m. I store 



