29 



fortæller Rink om «en to Wil lang Vej, for største Delen gjen- 

 nem en Kratskov af Vidier» , hvis Højde angives til 8'. Ved 

 Grædefjorden (63° 20' N. B.) findes tætte Krat af Pil , Birk og 

 El, der lægge Hindringer i Vejen for Vandringen (J. A. D. 

 Jensen), og Krattene ved Fiskernæsset omtaler Rink som 

 «Buskads af Vidier paa 3 Alens Højde, mellem hvilke den lysere 

 og mere tykstammede El saa vel som Kvanen og temmelig høje 

 lyse grønne Bregner danne en smuk Afvexling». Ved Søndre 

 Isortok-Fjord (tæt S. for Sukkertoppen) saa Rosen vinge Pile- 

 krat paa 8 Fods Højde, og lidt Nord for Polarkredsen, i Itivnek- 

 dalen maalte jeg nogle Pile, der vare fuldkomment ranke og 

 oprette, og snarere maatte kaldes Træer end Buske; de vare 

 8' høje og godt 2" tykke. Endnu længere N. for Polarkredsen, 

 f. Ex. ved Nordre Strømfjord (67^/4° N. B.) findes Krat af over 

 en Mands Højde og med armtykke Stammer (J. x\. D. Jensen i 

 Meddel, om Grønland, 11), Om Frodigheden paa Disko fore- 

 ligger der mange Beretninger fra de Rejsende (G i es ecke, 

 f. Ex. S. 292—293 i sin Dagbog, Rink, Th. Fries, Rob. 

 Brown o. a.), og ikke mindst betegnende er Grønlændernes 

 bekjendte Fortælling, som Hans Egede anfører (Grønlands 

 Perlustrat. 33), at en mægtig Trold eller «Torngarsuk» skal have 

 buxeret Disko Sønden fra did op , hvor den nu er. Dog siges 

 der bestemt af Rink, at Pilene naa 4 Alens Højde, «naar 

 man rejser dem op», saa at de dog allerede her synes at 

 være mere nedhggende. 



Længere Nord paa blive Pilekrattene lavere og sjældnere, 

 og den "Skov» («Orpik»), som skal findes i Bunden af Laxe- 

 fjorden ved Upernivik, og i hvilken et Rensdyr fortælles at have 

 skjult sig for sine Forfølgere , er dog ikke mere end omtrent 

 i Alen høj (efter Cand. V. Ussing i Geogr. Tidsskr. IX, S. 29). 

 Hvor langt Nord paa man endnu kan træffe en Vegetation, der 

 fortjener Navn af «Pilekrat», ved jeg ikke; men Pilene som 

 saadanne findes jo ikke blot paa Hederne og hist og her paa 



