30 



Fjældmarken i Mellemgrønland, men gaa ogsaa op til det aller- 

 nordligste som espalier-dannede Buske. 



Heller ikke ved jeg sikkert , til hvor stor Højde over Havet 

 Krattene gaa op; nord for Holstensborg traf jeg et Par Timers 

 Vej inden for Bunden af Søndre Kangerdluarsuk et særdeles 

 frodigt Krat, der efter Aneroidbarometret maa ligge c. 726 Fod 

 over Havet. 



Grønlands Østkyst synes i sin sydlige Del at have lige saa 

 frodige Krat som Vestkysten; Graah taler om en yppig Væxt 

 af Vidier med Stammer paa 2" Tykkelse, voxende sammen med 

 Kvaner og andre Planter. Selv ved Franz Josefs Fjord bliver 

 Pileni) 1—2 M. (3— G') lang med et Tværmaal af 3 Ctm. (c. 1"), 

 men kratdannende er den næppe , da Stammerne ligge ned, 

 bugtede ud og ind i Slangeform (Buchenau S. 48). 



Jeg har allerede ovenfor (S. 13) peget paa den mærkværdige 

 Forskjel, der er mellem Nord-Amerika og Skandinavien paa den 

 ene, Grønland paa den anden Side i Henseende til Artsantallet 

 al Pile. 



Det tætteste og højeste Pilekrat, jeg selv saa i 1884, var 

 det omtalte ved S. Kangerdluarsuk nord for Holstensborg. Ved 

 Foden af en høj og stejl Bjærgvæg havde der mellem større 

 og mindre Klippeblokke samlet sig en Mængde Forvitringspro- 

 dukter, der havde givet Plads for en med Tiden rimeligvis 

 yppigere og yppigere Plantevæxt. Bjærgvæggen vendte, saa vidt 

 jeg skjønnede, mod Syd-Vest eller Vest, men ellers havde alle 

 de Krat, jeg har set, en sydlig Exposition. Pilene voxede i 

 dette Krat saa tæt, at man kun med stort Besvær kunde bane 

 sig Vej mellem dem, og i Reglen kom man lettest frem ved at 

 bukke sig ind under dem. Deres Højde var indtil 6 — 8', og 

 Tykkelsen som et Haandled. Den mørke, rige Muld, i hvilken 

 de voxede, var ganske fugtig og vaad, paa sine Steder næsten 



*) Salix arctica Pali., maaske identisk med S. groenlandica; se Langes 

 Conspectus p. 109. 



