46 



og som oftest ikke hæve sig mere end omtrent et Spand over 

 Jorden. Alting holder sig lavt paa Hederne, mere eller mindre 

 trykket ned til Jorden, især hvor de kolde Havvinde blæse hen 

 over den. Nogle Arter, som Pil, Dværgbirk og Ene, lægge sig 

 i Espalierform hen over Jorden, ofte meget tydelig og vist nok 

 altid vendende sig bort fra den Himmelegn, hvorfra de koldeste 

 Vinde blæse og søgende Læ bag Sten og i smaa Fordybnin- 

 ger, i det alle de Grene, som hæve sig lidt højere, saa at sige 

 paa tværs af Vinden, udtørres af denne og dø M. Andre, som 

 Empetrum, Cassiope tetragona, Dry as ^ Rhododendron, Ledum, 

 danne mere eller mindre tætte og sammenhængende og mere 

 eller mindre udstrakte Tuer, undertiden tykke, sammenhængende 

 Puder af en enkelt eller nogle Kvadratfods Størrelse og blot nogle 

 faa Tommers Tykkelse. Grunden er, at de have kun én kraftig 

 Rod og nedliggende, hos nogle i det højeste svagt rodslaaende 

 Grene, saa at de ikke kunne krybe vidt omkring. Med denne 

 Tueform følger, at Jorden, ganske som Tilfældet er paa den 

 magrere Hede i Nord-Europa, ikke altid bliver dækket med et 

 sammenhængende Tæppe, men skimter frem mellem Buskene, 

 naar iMellemrummene ikke, hvad der naturligvis kan være Til- 

 fældet, blive udfyldte af Urter, Mos og Lav. Tættest er Vege- 

 tationen paa det lavere og fladere Terræn, som alt er berørt, 

 især hvor Empetrum fremhersker. Selvfølgelig vil Klippebuuden 

 mange Steder bryde frem gjennem Eieden med større eller 

 mindre, afrundede Toppe, og Kuliestene i alle Størrelser ville 

 naturligvis ogsaa bidrage til at bryde Dækket, ligesom det følger 



M Uerggren har noteret den interessante Iagttagelse, at nærved Isbræerne 

 og Iskanten rette Betula nana og Salix glauca deres nedliggende Stammer, 

 paa Grund af Brævinden og Fugtigheden bort fra Isen (I. c. 865). 

 Naar Kjellman (Pol. Lif. S. 480) mener, at Espalierformen af arktiske 

 Buske skyldes «en strafvan aU undvika de kallaie luftlagren et stycke 

 ofvan' marken", er dette næppe helt rigtigt; ikke Kulden som saadan, men 

 de kolde og tørre Vinde ere ferst og fremst Grunden. Kerner vil for 

 Alpebuskenes Vedkommende ikke heller give Kulden, meii Sneens Tryk 

 Skylden. 



