71 



men hører naturligvis ikke til de egentlige Fjældurter) ; Poten- 

 tilla nive a , tridentata og i det nordligste Grønland emarginata\ 

 undertiden Sibbaldia yrocumbens ^ der dog mere hører til Urte- 

 marken ; Ranunculus nivalis og pygmæus især paa lidt fugtigere 

 Steder, hvorimod den i Skandinaviens Fjældmark ret almindelige 

 R. glacialis er meget sjælden i Grønland ; Saocifraga opjjositi- 

 folia, Aizoon, tricuspidata, nivalis^ stellaris, cernua o.a.; Éhodiola 

 rosea (der dog ikke synes at gaa Nord for Diskobugten) ; Fedi- 

 cularis hirsuta o. a. Arter; Qentiana nivalis] [Diapensia lappo- 

 nica)] Campanula unißora og rotundifolia var. arctica\ Arnica 

 alpina ; Artemisia borealis ; Erigeron compositus , uniflorus og 

 den sjældne eriocephalus \ Antennaria alpina] Oxyria digyna] 

 Polygonum viviparum ; Salix herbacea ; Woodsia ilvensis, hijper- 

 borea og glabella] Lastræa f ragrans , især i Klipperevner; Ly- 

 copodium Selago o. a. Arter; Equisetum scirpoides o. a. ; for 

 Græstypen findes et ringe Antal Repræsentanter, og de danne 

 ikke noget Grønsvær eller Græstæppe; særlig maa nævnes: 

 Bierochloa alpina, der synes at trives fortrinlig netop paa de 

 mest aabne og kolde, vejrbidte Fjældmarker; Festuca ovina og 

 rubra] Agrostis rubra] den næsten kosmopolitiske Trisetum 

 subspicatum] Aira fiexuosavdir. montana] Poa flexuosa^ P.glauca, 

 P. alpina P. pratensis varr. alpigena og rigens, Calamagrostis 

 phragmitoides] af Cyperaceer især: Kobresia caricina] Ehjna 

 Bellardi] Car ex nardina, rupestris, rigida, scirpoidea, su- 

 pina, hyperborea o. a. Efter Berggrens Skildring af Steder 

 omkring Diskobugten maa C. rupestris endog kunne optræde i 

 en saadan Mængde, at den næsten danner el Tæppe, i hvilket 

 andre Planter indstrøes; af Juncaceer Juncus trifidus , Luzula 

 arcuata med forma confusa og L. spicata. 



Det følger af sig selv, at de nævnte Planter ikke alle ere 

 tilstede paa enhver Fjældmark eller i samme Mængdeforhold 

 overalt. Fjældmarkens fysiske Beskaffenhed er jo langt fra ens- 

 artet, og dermed følger Forskjellighed i Plantevæxt. Saaledes 

 har Steder, hvor Sneen længe holder sig, og hvor Jorden der- 

 for er kold og ofte fugtig, særlig visse Arter f. Ex. Ranun- 

 culus pygmæus, Oxyria, Salix herbacea, Saxifraga rivularis, 

 Lycopodium Selago o. a. (se S. 90 — 91); den meget tørre 

 og varme Bund har et andet Selskab, især f. Ex.: Saxi- 

 fraga tricuspidata , Dryas , Potentilla nivea , Agrostis rubra, 

 Poa glauca, Festuca ovina, Cerastium alpinum, o. s.v. Den 

 stærkt grusede Mark har atter fortrinsvis andre Arter, og af 

 dem synes f. Ex. Papaver nudicaule, Campanula um'fiora, Poten- 



