73 



Arter med en typisk «mangehovedet Rod» som den be- 

 skrevne ere i Hede og Fjældmark f. Ex. Silène acaulis, hvis 

 Primrod kan naa en Længde af I — IV2 Fod og ofte tvinges af 

 Klippegrunden til at løbe vandret; Viscaria alyina^ de tre !VIe- 

 landrier, og vist nok alle de andre Caryophyllaceer paa Hede og 

 Fjældmark; Papaver nudi'caule', alle korsblomstrede {Draba- Ar- 

 lerne, Cardamine bellidifolia o. s. v.) ; mange Saxifrager, f. Ex. 

 S. oppositifolia ^ decipiens o. a. ; Rhodiola rosea o. fl. Der er 

 end videre Arter, hvis Primrod til sidst forsvinder og som faa 

 en lodret eller skraatliggende, undertiden «mangehovedet Rod- 

 stok» med talrige Birødder, f. Ex. Erigeron uniflorus , Arnica 

 alpina o. a. Til Arterne med kort lodret Rodstok, ernæret af 

 mange Birødder, høre: Ranunculus pygmæus, nivalis, glacialis, 

 Erigeron- kviev , Arnica o. s. v. 



Denne tueformede Bygning af Fjældurterne synes mig nær- 

 mest at maatte sættes i Forbindelse med Fjældmarkens Natur: 

 de for Blomsterplanter egnede Steder ere saa indskrænkede i 

 Omfang, at kun Planter med el tilsvarende ringe Omfang trives 

 vel der; eller ogsaa er Bunden saa fast, at Udløbere ikke let 

 ville kunne danne sig. 



En anden Ejendommelighed er, at der hos saa mange Arter 

 findes Bladrosetter, idet Løvbladene for største Delen eller 

 endog udelukkende ere samlede tæt over Jorden paa en 

 meget korlleddet Stængel, en Ejendommelighed, der i lige saa 

 høj Grad gjenfindes hos Alpernes Planter^). Medens Blomsterne 

 og Blomsterstandene i Reglen løftes mere eller mindre højt op 

 over Jorden, for at blive synlige eller rystes af Vinden, forblive 

 Vegetationsorganerne tæt ved denne. Nogle faa have kun meget 

 kort stilkede Blomster siddende mellem eller kun lidet over de 

 tæt trængte Blade, f. Ex. Silène acaulis (og af Buskene Dryas]. 



øvrigt næppe almindeligt at finde de grønlandske Heders og Fjæld- 

 markers Urter brede sig saa vidt, som det efter disse Skildringer synes, 

 at de gjøre i andre arktiske Lande. 

 '^) Se Kerner, Abhängigkeit der Pflanzengestalt etc. p. 40. 



