74 



Hos nogle sidde alle Løvblade ved Jorden, og Blomsterne eller 

 Blomsterstandene bæres af et meget langt og nøgent Skaft, 

 f. Ex. Papaver nudicaule^ de fleste Draba'er, Saxifraga nivalis^ 

 Pyrola grandiflora o. a. Her kan ogsaa mindes Armeria sibi- 

 rica^ Løvetand (Taraxacum officinale) og Oxyria^ som mere høre 

 andre Formationer til. Hos andre sidder Hovedmassen af Løv- 

 blade i Rosetter ved Jorden og nogle faa findes paa den 

 straktleddede Stængel, der bærer Blomsterstanden, f. Ex. Viscaria 

 alpina, Melandrierne, Saxifraga decipiens, flagellaris o. a., Pe- 

 dicularis hirsuta. lanata og andre Arier, Draba rupestris o. s. v. 

 Til disse Urter med rosetstillede Blade høre ogsaa de paa 

 Heden og Fjældmarken voxende Planter med græsagtigt Ydre 

 (Græsser, Halvgræsser, Juncaceer). 



Selv om der nu ogsaa i vor Flora findes mange Arter med 

 en lignende Arkitektonik, vover jeg dog at paastaa, at det rela- 

 tive Antal er langt betydeligere i Højnorden, og gaar jeg til 

 f. Ex. Brasiliens Camposegne, finder jeg uden for de græsagtige 

 Planters Type næsten ingen andre med en lignende Bygning. 

 I Virkeligheden have de arktiske Rejsende for længe siden lagt 

 Mærke til og fremhævet dette Forhold, f. Ex. Trautvetter, og 

 fra dem er del optaget af andre Forfattere, f. Ex. Grisebach. 

 Traut vet te г opregner de taimyrske Arter, der ere byggede 

 paa denne Maade, og foruden en hel üel, som er fælles med 

 Grønland, findes ogsaa andre Arter eller Slægter med samme 

 Bygning, f. Ex. Androsace, Neogaya, Sieversia, Oxytropis, Clay- 

 ton ia , Hesperis Hookeri, Braya alpina, der' ikke findes i 

 Grønland, 



])et er tydeligt, at her maa være en Tilpasning af Plan- 

 terne til de ejendommelige Naturforhold, Hvad Naturen 

 i Virkeligheden synes al kunne naa herved er, at Løvbladene, 

 Plantens vigtigste Organ for Assimilation og Transpiration , ere 

 samlede i det Luftlag, der er varmest, og hvor Lyset dog, paa 

 Grund af hele Vegetationens ringe Højde i tilstrækkelig Grad 

 kan komme til at paavirke dem. For Blomsterne gjæ-lde der- 



