82 



gjældende i Polarlandene ; Forskjel i Henseende til Expositionen og 

 Afstand fra flavet, hele Terrainets Forhold, den herskende Vind- 

 retning o. s. V. faar efter talrige Rejsendes samstemmende Vid- 

 nesbyrd den største Betydning (se f. Ex. Rink Danish Greenl, 

 p. 64—67). 



Følgende Angivelser har jeg fundet for Grønlands Ved- 

 kommende: 



Om Sydgrønland er det ved vore' Expedilioner , især ved 

 Steenstrup, Kornerup og Kaptain G. Holm oplyst, at det 

 er et storartet Alpeland, hvor Isbræerne ere i Minoritet over for 

 det om Sommeren blotlede Land ; men bestemte Angivelser om 

 Højden for Snegrænsen kjender jeg ikke herfra; Rink sætter 

 den vist i Almindelighed til 2 — 3000'. Paa Kiporkakfjældene 

 (omtr. 60° 17' n. B.) er der efter mundtlig Meddelelse af Kapi- 

 tajn Holm Plantevæxt i omtrent 4000' Højde. 



Ved Fiskern æsset (c. 63° n. B.) er Snegrænsen efter Grev 

 Raben 2275', og i det hele sætter han den for det sydlige 

 Grønland til 2200', Ved Isortokfjorden (c. 66° 20' n. B.) efter 

 Vahl c. 3000'. Paa Diskos Bredde (69— 70°n. B.l sætter Rink 

 den til 2000 — 2200', men i denne Højde findes den langt fra 

 overalt. Saaledes fandt Rink paa den øst for Vaigattet liggende 

 Nursoaks Halvø en Hede- og Fjældmark med endog tykke 

 Puder af Plantevæxt indtil en 2 — 3000' Højde; først da begyndte 

 Plantevæxten at blive tyndere og Mosser at træde i Stedet for 

 Blomsterplanter; ved c. 4000' dannedes intet sammenhængende 

 Dække, Planterne stode spredt i Gruset, og ved 4500 traf han 

 endelig den faste Skal af Is. Endelig angiver Steenstrup, at 

 for Nordgrønlands Vedkommende kan den ikke sætles under 

 3000' 1). 



Gaa vi endnu længere Nord paa, op til Smiths Sund, 

 Kennedy Kanal o. s. v., da finde vi aabenbart mange Steder, 

 hvor der ligger evig Is og Sne ned til Havets Niveau, især hvor 



M Meddelelser om Grønland, 4, p. 74. 



