н\ 



FjældmarkcDS Plantevæxt efter llejdeu. Yderst faa Iagttagelser 

 herover foreligge, og rimeligvis or der kun faa Forskjelligheder; 

 de fleste Planter, der kunne voxe paa de højeste Toppe, gaa 

 vist ogsaa ned til Havels Niveau , om ikke just i del sydlige, 

 saa dog længere Nord paa. Derimod gaa aabenbart ikke alle 

 lige højt op paa Bjærgene. 



De Arter, der gaa højest, lære vi f. Ex. at kjende fra de 

 Nunatakker, som Kapitajn J. A.D. Jensen 1878 besøgte i Nær- 

 heden af Frederikshaabs Isblink (omtrent (52° 50' n. B. M- Prof. 

 Lange har efter de af Jensen og Kornerup gjorte Sam- 

 linger givet mig hosstaaende Oversigt over Blomsterplanterne 

 paa disse (en Streg betegner, at Planlen er funden paa det paa- 

 gjældende Stedi: 



Lycopodium Selago 



— alpinuni . . . 

 Trisetum subspicaliim . . . 

 Poa filipes 



— flexuosa 



— alpiiia 



Hierochloa alpina 



Carex iiardina , 



— rigida (hyperboiea?) , 

 Juncus trifidus , 





— (spars. 



(i Ma-ügde) 



og 1000' ved 80° n. В. 1 Kranz Jo.sefs Land er Gletschernes «Firngrenze» 

 efter Payer ved 1000'. Paa .Ian Mayen er Snesrænsen efter Scoresby 

 1220', paa Island efter G ro ii lund s Angivelse i det sydlige næsten 

 3000', i det nordlige omtrent 600' lavere, eller «i Almindelighed» 2800' 

 (Thorodd sen). Om Planter i betydelige Højder paa Island, indtil 4140', 

 se Grønlund »Plantevæxten» S. 28 fl'. 

 ') Meddelelser om Grønland I, 150. 



