105 



Cerastier о. s. v. dannede Plantevæxt v. В ae г sammenligner med 



en «von kunstreicher Band angelegten» og «sorgsam gereinigten 



Garten», netop fordi Planterne siaa spredt og blandede, med 



Jorden overalt synlig mellem sig (se for øvrigt ovenfor S. 43; 



Forholdet til Urtemarken er ikke altid klart). 



Hvad endelig Sibiriens Nordkyst betraetïer, da have vi 



der aabenbart paa sine Steder en Form af «klip p mark« (se 



Kjellman, S. 240 i «Växtligheten på Sibiriens Nordkust»), der 



kommer Grønlands Hede og Fjældmark overmaade nær; Plante- 



væxten dannes ej af Laver alene, men ogsaa af Blomsterplanter, 



blandt hvilke findes smaa Buske som Dværgpil, Empetrum 



nigrum, Drtjas octopetala, Arctostaphylos alpina, Vaccinium vitis 



idæa. Ledum palustre. 



Rude- eller Polygonniarken. v. Baer omtaler (ВиП. se. Ill, 174), at 

 naar Lerbunden paa Novaja Semlja om Sommeren udtørres, deles deu ved 

 1—3" brede Revner i «Polygoner»; Revnerne blive udgangspunkt for Vege- 

 tation, som efterhaanden brede sig paa Polygonerne selv. Arterne synes at 

 være de samme som paa Fjældmarken. Heuglin omtaler ogsaa Polygonmarken 

 fra Novaja Semlja, og Kjell man giver den Navnet «Rutmark». Den tindes 

 efter ham og Middendorff over hele Sibiriens iNordkyst, og Scoresby skal 

 have omtalt dens Forekomst paa Spitzbergen, hvor deo efter Nathorst dog 

 »ej är füllt utbildad». Jeg kjender intet lignende fra Grønland, men dog er 

 der Antydninger af, at Kane har set noget saadant ved Kap York. Ved visse 

 store Elve findes jo Lersletter (se f. E.\. J. A. D. Jensens Skildringer i "Med- 

 delelser om Grønland«, 8. H.), og der var det vel muligt at linde «Rude- 

 marken» Paa Shannon-Øen fandt den 2. tyske Pol.-Exped. Jorden udtørret, 

 • dabei oft von klaffenden Spalten vielwinklig durchzogen». 



Y. Hedeplanternes Tilpasning til Tørke. 



Lyngheden og Fjældurterne leve for en stor Del under de 

 samme fysiske og klimatiske Vilkaar; til visse Tider, navnlig 

 i Snesmæltningstiden, have de Overflødighed af Fugtighed især 

 i Jorden ; men hen paa Sommeren ere de udsatte for at lide af 

 det modsatte, Tørhed i Jordbund og i Luft. Hedens og Fjæld- 

 markens tynde Jordlag gjennemvarmes af Solen under den lange 

 Polardag, den Rest af Fugtighed, som ikke er løbet bort, for- 

 damper, og Luften kan i lang Tid være meget tør; Laverne 



