127 



VI. De ferske Vande. Kjærene. 



Jeg har i de foregaaende Kapitler sogt at skildre den 

 riantevæxt, soin er knyttet til de frugtbare Steder med strøm- 

 mende Vand og til de magre, tørre Steder; en helt anden 

 Plantevæxt udvikler sig der, hvor Terrainet er fladere og 

 Fugtigheden bliver staaende uden helt at kunne faa Afløb. Alt 

 efter Vandets Højde bliver Plantevæxten imidlertid forskjellig; 

 vi faa enten en Sø (Dam) eller et Kjær. 



Om de ferske Søer og Damme har jeg ikke meget at 

 meddele. I Snesmæltningstiden træffer man i Heden og anden 

 Steds uendelige Mængder af Huller fyldte med et klart, koldt 

 Vand; intet Dyreliv, ingen Alger findes udviklede i dem, ingen 

 særegne Sump -Planter; det er Vandhuller, der snart udtørres 

 og hvis Plantevæxt, om de senere faa nogen, væsentlig slutter 

 sig til Hedens og Pjældmarkens. Men mange l.avninger findes 

 selvfølgelig ogsaa, som ere vandfyldte Aaret rundt; i Egnen øst 

 for Jakobshavn saa jeg en Mængde saadanne Søer; nogle havde 

 Klippen til Bund, og her spillede det klare Vand mod Breddens 

 nøgne, kolde Sten, og intet Spor af Plantevæxt fandtes; andre 

 havde en gruset eller sandet Bund og Bred, men syntes ligesaa 

 fattige i Vandet selv. Men andre Steder var Bredden sumpet 

 og bevoxet, og ude i Søen selv kunde der findes Vegetation 

 f. Ex. af Mosser, der dækkede Bunden med et friskt grønt Tæppe, 

 underliden endog langt iid, naar Dybden var ringe. De saa- 

 ledes optrædende Mosser ere især Hypmim fluitans , der paa 

 sine Steder, f. Ex. i en Sø ved Tasuisak , var til Stede i store 

 Mængder, H. exannulatum^ scorpioides , trifarium og revolvens. 



Det eneste Sted, hvor jeg har set Pile paa Bredden af et 

 større Vand, var ved Elven i Itivnekdalen, og de vare, om end 

 høje, saa dog meget faa; mærkeligt nok har jeg ikke set Pilekrat 

 paa Sø- eller Elvbred, men blot ved smaa Bække foruden i 

 Lavninger o. 1. 



