129 



Nærheden af dem findes ofte Saxifraga cernua og rivularù, Ra- 

 nunculus hyperboreuSj Montia rivularis^ Koenigia islandica^ o. a. 

 I det hele ere de stillestaaende Vande altsaa meget plante- 

 fattige og golde i den Del af Grønland, som jeg har set, i alt 

 Fald i den første Halvdel af Vegetationstiden, og formodentlig 

 ere de det endnu mere længere Nord рааЧ. 



Den anden og, i alt Fald paa Individer, langt rigere Vege- 

 tationsform, som jeg maa omtale, er ogsaa knyttet til stille- 

 staaende, men lavt Vand, eller en af Vand gjennemtrængt 

 Jordbund; det er Rjæreiie, af Grønlænderne i Følge Rink kaldte 

 «Immeriksok» o: hvad der er rigt paa Ferskvand. Hist og her 

 findes Kjærstrækninger rundt om i Heden og Fjældmarken, ofte 

 er det kun Pletter paa faa Kvadratalens Størrelse, en lille Lav- 

 ning i Terrainet, som beholder Vandet i lang Tid eller Sommeren 

 igjennem ; men andre Steder opnaa Kjærene i Dalene og langs 

 Elvenes og Søernes Bredder, hvor Jordbunden er flad og lavj 

 en betydelig Udstrækning, saaledes øst for Jakobshavn (se 



^) Sneens og Isens Flora kunde vel omtales her i Tilslutning til de 

 ferske Vandes Algeflora, hvis jeg havde noget nyt at meddele om dem. 

 Jeg kan blot anføre, at jeg 1884 i Juni og Juli Maaned ved Godthaab, 

 Sukkertoppen og Holstensborg, paa ikke faa Steder saa rød Sne med en 

 Dybde af en 2 — 3 Tommer. Men om den farvende Alge og de øvrige 

 paa Sneen og Isen forekommende Planter henviser jeg i øvrigt til Witt- 

 rocks Afhandling «om snons och isens flora, særskildt i de arktiska 

 trakterna». Stockholm 1883 ("'Nordenskiölds Studier» etc.). Rundt om 

 i de arktiske Rejseberetninger findes herhen hørende Notiser, som turde 

 fortjene at erindres; f. Ex. hos Sutherland følgende: i en Vandpyt 

 med .aldeles klart og rent Vand paa Cornwallis Island vare de smaa 

 Stene paa Bunden overdækkede med den «røde Sneplante»; nogle tørre 

 Stene vare lige saa røde. Ligesaa paa Beechey Island. 



Paa Nares Expeditionen 1875 observeredes af Dr. Moss ogsaa en 

 Alge, «Nostoc aureum» efter Dickie, mellem «Kryokoniten», som findes 

 paa den store Driv-Is (Nares 11, p 61). 



Af «Fjældstøv» («Kryokonit») findes kemiske Analyser hos Witt- 

 røck 1. c; det omtales endvidere udførlig af N. O. Holst i hans Rejse- 

 beretning S. 37. Se fremdeles Meddelelser om Grønland 1, 61 og 122, 

 Nares-Expeditionen II, S. 61. 

 XII. 9 



