160 



En lignende stor Forandring l'oregaar der med Artssammen- 

 sætningen, naar vi gaa fra C til I), som III viser; tilsammen 

 have de 307 Arter, men heraf er ô6 ejendommelige for C og 

 43 for D. 



Rækkerne IV og V vise overensstemmende Kjendommellg- 

 hed: en betydelig Nedgang i Antallet af ejendommelige Arter ved 

 Overgang fra et sydligere til et nordligere Hælle. Medens i IV 

 Diskobæltet (D) sammenlignet med Upernivikbæltet (E) har 114 

 ejendommelige at stille op imod blot 3 i dette , har Upernik- 

 bæltet sammenlignet med Melvillebugtens 51 mod o. Der er 

 altsaa her en ringe Antydning af en Fremgang i Henseende til 

 ejendommelige Arter, men denne bliver ei)dnu stærkere i Nord- 

 vestgrønland (Bæltet G), thi sammenlignet med F har dette sidste 

 kun 24 ejendommelige over for et saa stort Tal som 16 i GM- 



Resultatet er altsaa: i Sydgrønland en rig og ejen- 

 dommelig Flora; i Fiskernæsbæltet en fattig og yderst lidt ejen- 

 dommelig; i Strækningen 64 — 71° Rigdom og mange ejen- 

 dommelige Arter; derpaa Fattigdom og Mangel paa Ejendomme- 

 lighed, indtil denne, til Trods for den stigende Fattigdom (der 

 udtrykkes bl. a. ved Totalsummerne af Arterne og ved Procent- 

 tallet, S. 157), atter voxer i Nordvestgrønland. 



Østkysten frembyder et ejendommeligt Træk, nemlig den 

 store Forskjel i Artssammensætningen af det sydligste , regnet 

 op til 66°, og det nordøstlige, regnet fra 70°. Forskjelligheden 

 er her saa stor (126 mod 50), at den næppe er naturlig, 

 men i alt Fald til Dels maa bero paa den meget ufuldstændige 

 Undersøgelse. 



1; Dette maa naturligvis iiike torstaas saaledes at disse 16 nye i Nordvesf- 

 gronland ere absolut nye for Grønland, ligesom Meningen jo heiler ikke 

 har været, at de for et hvert enkelt Bælte nye, naar det sammenlignedes 

 med et andet, vare absolut nye og ikke forekom i andre Bælter. Men 

 med Hensyn til Nordvestgrønland er Forholdet dog saaledes, at 6 af 

 de 16 kun findes i dette Bælte. 



