171 



Europa og Asien M. Alpefloraen rykkede naturligvis først ned 

 fra Bjærgtoppene og blev til Dels en Lavlandsflora, men blev 

 nu ogsaa den til sidst helt udryddet? Blev Grønland en plante- 

 tom Is- og Sneørken, saadan som dels store Indre er endnu 

 den Dag i Dag? Dette er der næppe nogen, der har paastaaet, 

 men om Mængden af Planter, der bleve tilbage, ere Videnskabs- 

 mændene ingenlunde af samme Mening. Jeg finder f. Ex. følgende 

 udtalelser, dels særlig om Grønland, dels om andre lignende 

 Lande, for hvis Vedkommende det samme Spørgsmaal rejser sig. 

 Engler tror, at visse gamle Glacialplanter i Højnorden overlevede 

 Istiden og forklarer deraf f. Ex. Forekomsten af endemiske Polar- 

 arter, saasom Dupontia Fisheri, Pleuropogon Sabinei og nogle 

 andre-); den sidste fandtes i Grønland første Gang 1883 af Nat- 

 horst (ved Kap York), den synes ikke at være sjælden ved Baffins- 

 bays og Davis Straits Vestkyst, og er for øvrigt blot kjendt fra Mel- 

 ville- Øen, Sibiriens Nordkyst og det nordøstlige Europa. Denne 

 Art skulde altsaa være en urgammel Polarplante med cirkum- 

 polær og forhen mere almindelig IJdbredning; men blot paa 

 nogle faa Punkter skulde den have overlevet Istiden. Nathorst 

 udtaler som sin Mening, at «inga eller helt få växter» under 

 denne kunde holde ud i Grønland, og ligeledes antager han, at 

 blot et ringe Antal Planter holdt sig paa Spitzbergen, saa at 

 dennes Flora maa være indvandret efter Istiden fra den gamle 

 Verden^). Blytt mener, at nogle af de haardføreste Arter 

 overlevede Istiden paa Norges Nunaiakker, men at Skandinaviens 

 Flora i sin Helhed er indvandret efter denne*). 



*) Heer skriver: «Vi maa gaa 20 — 25 Breddegrader længere mod Syd for 

 i Europa, Nordamerika og Asien at træffe en lignende Planteverden. 

 Men her træffe vi næsten alle det tertiære Grønlands Slægter, skjønt 

 ganske vist gjennemgaaende i andre, men dog til Dels nærbeslægtede 

 Arter» (Meddelelser om Grønland, V. Hefte, S. 183. 



^) -Versuch einer Entwicklungsgeschichte o.sv» I, 145. 



3) Sp. Käriv. S. 73—75; Botan. Centraibl. 19, S. 18; Polarforskningens Bidrag. 



*) Englers Jahrb. И, 7, 46. Blytt anfører som Støtte herfor, at Skandi- 

 navien ikke har en eneste Art, der ikke findes i andre Lande. Dette 

 beviser efter min Menins ikke det ringeste, da Floraen jo godt havde 



