173 



grønlands Planter, hvori han udtaler sig for, al Floraen i det 

 hele har holdt sig i Sydgrønland paa isfrit Land; en Del er 

 senere indvandret især ved Mennesket ^). 



Nogle Forfattere antage altsaa, at i det højeste blot en 

 ringe Del af Grønlands Planter holdt sig i Landet under Istiden, 

 den øvrige større Del maa da være indvandret efter denne 

 og specielt fra Europa. Disse Forfattere ere netop dem, som 

 i nyeste Tid have syslet mest med den arktiske Vegetations Hi- 

 storie og særlig den store Plantevandring til Grønland over Laud 

 fra Europa, o^ deres Anskuelser synes paa Vej til at blive al- 

 mindeligere; de vigtigste af dem ere Blytt og Nathorst. 



Denne Hypothese om Indvandring af Grønlands Flora over 

 Land fra Europa støtter sig nærmest paa to Rækker af Kjends- 

 gjerninger, den ene hentet fra Plantegeografien, den anden fra 

 Havbundens Dybdeforhold. Dens Udviklingshistorie synes mig 

 at have været følgende. 



Allerede 1839 rejste Ch. Martins Spørgsmaalet om, hvor- 

 fra Ørækken Shetlandsøerne — Færøerne — Island — Grønland havde 

 faaet sin Vegetation ^). Han viste, at disse Øer danne en 

 Kjæde , som i Henseende til Plantevæxten knytter Europa til 

 Amerika, og at de maatte have faaet deres Plantevæxl ved Van- 

 dringer fra begge Sider, dels fra Europa mod Vest, dels fra 

 Amerika mod Øst; gaar man fra Shetlandsøerne til Island, tage 

 de europæiske Typer af, og omvendt tage de amerikanske Typer 



*) Nærmere i Archiv f. Mathem. og Naturvidenskab, 12. Bd. — Eberlin 

 siger endog: «Jeg skal hævde som et subjektivt stærkt indtryk den 

 mening, at største delen af blomsterplanterne i dansk Østgrønland ere 

 levninger af en af det nutidige «vaade« Klima stærkt decimeret syd- 

 grønlandsk istidsflora». — Af andre Udtalelser om Istidens Betydning for 

 Plantevæxtens Udryddelse vil jeg anføre følgende. Kjell man antager, 

 at Novaja Semlja aldrig har været helt isdækket, men under Istiden 

 lignede Nutidens Grønland, hvorfor Vegetation holdt sig der (S. 350 i 

 • Fanerogamfloran paa Novaja Semlja etc».). Rob. Brown (Campst.) og 

 King by antage, at der i Istidens England var Toppe, hvor Floraen holdt 

 sig; efter Journ. of botany I, 1872, p. 56. 



^) Voyages en Scandinavie, en Laponie etc. Bd. II. 



