179 



de store Overensstemmelser i Plantevæxt, som findes mellem 

 Europa og Amerika, ligesom det ogsaa kan tjene til at for- 

 klare, at de samme Snyltesvampe findes baade hist og her M. 

 Hvad det da drejer sig om, er nærmest dette: Naar blev 

 Landforbindelsen mellem Europa og Grønland over 

 Færoerne — Island afbrudt? for eller efter Istiden? 



Spørgsmaalet om Shetlandsøernes, Færøernes og Islands 

 floristiske Forhold til hinanden indbyrdes og til Europa og om 

 \luligheden af en fordums Landforbindelse paa denne Strækning 

 af Ørækken, vil jeg her ikke berøre videre end alt gjort-); jeg 

 vil her blot holde mig til det os nærmest liggende Spørgsmaal 

 om Grønlands Forhold til sine Nabolande. Jeg betragter da 

 Hypothesens to Fundamenter i følgende Orden , først de geo- 

 logiske, derpaa de botaniske. 



Er der Sandsynlighed for en po'stglacial Land- 

 forbindelse mellem Grønland og Island? At Niveau- 

 forandringer i Jordskorpen paa indtil en 300 Favne (1800') kunne 

 have fundet Sted mellem hine tit nævnte Øer, vil vel ingen 

 Geolog bestride Muligheden af, da vi jo med Sikkerhed vide, 

 at saadanne, og endnu stærkere, have fundet Sted endog i en 

 saa ny Tid som Tertiærtiden; og det er vel ogsaa en Ivjends- 

 gjerning, at Skandinavien efter Istiden har hævet sig 600 Fod 

 over Havet. Heller ikke vil vel nogen benægte Muligheden af, 

 at Havet og Luften i Forening kunne have nedbrudt og bortført 

 store Strækninger af en gammel Landforbindelse; vi vide jo dog 

 med Sikkerhed, at Færøerne kun ere en Hob Ruiner, Rester af 

 en stor sammenhængende Bjærgmasse (men dog næppe af et 

 stort Fastland)^), samt at der er den største Overensstemmelse 



M Om Snyltesvampenes Betydning i plantegeografisk Henseende har Blytt 

 gjort nogle interessante Bemærkninger, til hvilke jeg henviser. lEngiers 

 Jahrbücher II, S. 42). 



2) Se i øvrigt i Naturh. Foren. Videnskab. Meddel. 1887. 



3) Se r. Ex. Heiland i Geograf Tidsskrift, 3. Bd., S. 149 etc. 



12* • 



