91 



stederne, smaa Kolonier hist og her i [sland eller paa Skotlands 

 og F'ærøernes Bjærge, o. I. 



Jeg har nu paavist gjennemgribende Forskjelligheder mellem 

 Islands og Grønlands Floraer og Vegetation; de fremtraadte i 

 Antallet af de to Floraers Arter, i Beskaffenheden af de to Vege- 

 tationers almindeligste og mest karakteristiske Arter, og jeg har 

 under Vegetationsformationerne fremhævet disses Forskjelligheder, 

 saa vidt det er mig muligt at dømme (Birkeregionens S. 12 ff., 

 Pilekrattenes S. 42, Lynghedens S. 67 o. s. v.), og jeg har tillige 

 saa vidt muligt draget Skandinavien foruden andre nordlige 

 Lande ind i Sammenligningen. Resultatet bliver det, at der er 

 saa store Forskjelligheder mellem Grønland og de nærmeste øst 

 for det liggende Landes Floraer, at en stor postglacial Ind- 

 vandring fra Øst og en Landforbindelse med Europa i nyere 

 geologisk Tid er en Urimelighed. Om de mulige miocène eller 

 pliocene Landforbindelser i Norden have skafïet Grønland Planter 

 fra Sydøst (Europa) kan ingen vide noget om nu; det er næppe 

 rimeligt. Min subjektive Opfattelse er, at Grønlaud i lange 

 Tider har haft sin nuværende Begrænsning i alt Fald i den 

 sydlige Halvdel. Grønland maa efter Istiden have faaet Hoved- 

 massen af sine Karplanter fra Nord og Vest, hvis den da ikke 

 har holdt sig i Landet selv; — men det er netop det 

 sidste, som synes mig det rimeligste, og som jeg vil søge at 

 vise i det efterfølgende. 



(jronlaiid havde isfrit Land under Istiden. Af de danske og 

 andres undersøgelser i Grønland fremgaar med Sikkerhed for 

 det første, al Isbedækningen tidligere har ligget til langt større 

 Højder i Grønland end nu, men tillige for det andet, at der 

 blev isfrit Land tilbage. 



For Sydgrønlands Vedkommende meddeler f. Ex. S teen - 

 s tru pi): i Juiianehaabs Distrikt var Landet dækket til 2500— 



') Meddelelser om Grønhind, 11, S. 33. 



