192 



3000' Højde, men f. Ex. »Redekammen", der er 4000', har aldrig 

 været helt dækket. S y low siger ^): Isdækningen har naaet til 

 2 — 3000' Højde, men de højere Partier have aldrig været is- 

 skurede, og i det hele har her blot været Lokalbræer, intet 

 sammenhængende Dække. Af almindeligere og større Betyd- 

 ning ere Kapit. G. Holms Udtalelser^): Medens hele Indlandet 

 nord for (ilde Breddegrad er bedækket af en «evig», sammen- 

 hængende Ismasse med spredte Nunatakker, saa dominere 

 Fjældene i Sydgrønlands mægtige Alpeland, og Isen spiller den 

 underordnede Rolle, optrædende blot som lokale Is- og Sne- 

 marker uden al danne noget sammenhængende Hele, og medens 

 der nu er omtrent -/з isfrit Land, var i Istiden dog endnu 

 Halvdelen isfrit^). 



Fra Vestkysten længere Nord paa indtil Disko foreligger 

 der ligeledes en Række Beretninger om isfrit Land under Is- 

 tiden, f. Ex. af Kornerup^) og af S teenstrup^). Jeg kan 

 heller ikke tro andet end, at de høje Bjærge i Egnen n. f. 

 Sukkertoppen aldrig have været isdækkede (se min Rejsebe- 

 retning S. 180). 



Ogsaa fra Nordøst- Grønland lyde samstemmende Beret- 

 ninger. Payer anfører, at der i Tyrolerfjorden (74V2° n. B.) 

 en Gang fandtes en Gletscher, som udfyldte hele Fjorden op til 

 5 — 700' Højde, hvortil Klipperne ere afslebne; «oberhalb dieser 

 Schliffe erscheinen die Felsen rauh und klüftig, so dass auf den 

 ersten Blick die Höhe zu erkennen war, bis zu welcher der 

 einstige Gletscherstrom gereicht hatte». Noget lignende paa 

 Kuhn -Øen; her fandtes Istids -Spor indtil 170' i en nu helt 

 isfri Dal. Ogsaa paa den sydlige Del af Østkysten findes der 



^) Meddelelser om Grønland, VI, S. 178. 



2) Meddelelser om Grønland, VI, S. 175 og i «Den danske Konebaadsexpedi- 



tion« S. 7Г). 

 2) Se ogsaa P. Eberlin 1. c. 



*) Meddelelser om Grønland, I, S. 105, 112; II, S. 130, 190. 

 *) Meddelelser om Grønland, II, S. 215 1Г. 



