193 



efter Eb erlin flere Bjærgparlier, som aldrig have været is- 

 dækkede. 



Der var saaiedes rundt omkring isfrit Land, og mon for- 

 uden Sydgrønlands Alpeland ikke ogsaa det mægtige og som det 

 synes saa planterige Alpeland i Nordøstgrønland (70—76° n. B.) 

 var den vigtigste isfrie Del? 



Kunde dette isfrie Land under istiden vedblive at bære IMante- 

 væxt? Der er ikke den ringeste Grund til at tvivle lierpaa. 

 Jeg har netop med dette Spørgsmaal for Øje ovenfor under 

 Fjældmarken sammenstillet en Del Data, der vise, at isfrit, om 

 Sommeren plantebærende Land findes til store Højder og saa 

 langt i JNord, som Mennesker ere komne, og at vi navnlig maa 

 vente saadant Terrain i Bjærglandene ; de arktiske bjærgfulde 

 Lande , Alperne og lignende Bjærges allerhøjeste Regioner vise 

 os mange Steder, hvor Sne og Is ikke kan blive liggende, eller 

 hvorfra den snart forsvinder formedelst Fordampningen eller af 

 andre Grunde; — overalt paa saadanne Steder er der 

 P 1 a n t e V æ X t. 



Vi træffe nu til Dags hist og her i de arktiske gne endog 

 en og anden paa Grund af Forholdene særlig begunstiget Plet, 

 hvor næsten alle Arter i mangfoldige Miles, eller endog flere 

 Graders Omkreds kunne være sammenhobede; en saadan er i 

 Følge Hart Discovery bay med ßellot Island og Fort Conger 

 (81°44' П.В.), Greely Expedilionens Station. Og hvilken mærkelig 

 snebar og planterig Dalstrækning traf ikke Greely førende 

 tværs over Grinnell Land (se S. 102)! 



Paa saadanne Steder kan Plantevæxten holde sig, og de 

 kunne, som Hart skriver, blive Udgangspunkter for Plante- 

 vandringer M. 



1) Hans Ord lyde (Journ. of bot., 9, 1880, S. 112): «These circumstances are 

 especially interesting, showing as they do in what marwellous manner 

 one sheltered and favoured locality will preserve a flora for an enormous 

 area: let the climate improve, and the Discovery Bay flora may spread 

 by seed etc. in all directions». 



