202 



genossenschaften von rein ausgeprägtem Character können, wie es scheint, 

 nur durch Landverbindungen auf weile Streclien sich ausdehnen», siger 

 Drude, og «we may conclude from all this that whole groups of species 

 migrate only step by step, and not at once across large tracts of country», 

 siger Blytt. Jeg begriber ikke Nødvendigheden heraf. Lad f. Ex. Rockall- 

 Grundene , der ligge omtrent lige saa langt vest for de britiske Øer som 

 Færøerne nordvest for disse, dukke op af Havet, og der vil næppe gaa lang 

 Tid, for de blive befolkede af Planler; en efter en indfinde Arterne sig, og 

 efter Aartusenders Forløb ville de sikkert have en Flora, der, hvad Arts- 

 bestanden angaar, kun vil være lidet forskjellig fra de britiske Øers, eller 

 staa i et lignende Forhold til disse som f. Ex. Færøerne. Lad ogsaa være, 

 at nogle faa i Begyndelsen okkupere hele Landet; naar deres gamle Med- 

 bejlere fra Moderlandet indOnde sig, ville de sikkert ogsaa her bukke under 

 for dem , netop fordi alle ydre Vilkaar efter Forudsætningen ere de samme 

 som i Moderlandet, indtil hver Art har lagt Beslag paa det Terrain, hvor den 

 er stærkest; den samme Kamp, som vi opleve rundt om i de gamle Lande, 

 naar Forstyrrelser i Overfladens Natur ere indtraadte, ville vi opleve paa et 

 saadant nyt Land. Fordelingen af Arterne vil i det hele blive en Gjentagelse 

 af den i iVoderlandet, og Overensstemmelserne med dette desto større, jo 

 flere Arier af dettes der indvandre, og jo mere overensstemmende de ydre 

 Forhold ere. Som med disse af Havet opdukkende Grunde — eller som med 

 Jan Maven — vil det gaa med det Land, hvis Iskappe smælter bort for et 

 mildere Klimas Varme. Om Blytts afvigende Anskuelser se f. Fx: «Om 

 Indvandringen af Norges Flora» (Nyt Magaz. f. Naturvidenskab, 21, 1876), 

 • Om Vexellagring o. s. v.» (Kristiania Videnskabsselsk. Forhandl. 1883), og 

 efter at denne min Afhandling var færdig, er udkommet: «On the distribu- 

 tion of plants» (Foredrag ved Naturforskermødet i Kristiania 1886, trykt i 

 Journal of botany 1887, Bd. XXV). Sammenlign i øvrigt ogsaa Hult: «Ble- 

 kingens Vegetation« (Meddelanden af Soc. pro flora et fauna fennica, XII, 

 1885), en Hække interessante Iagttagelser af Kampen mellem Arterne, naar 

 Ligevægten er forstyrret. 



Naar Blytl antager, at n\e Arter let maa kunne dannes ved de «tilfæl- 

 dige» eller enkeltvise Indvandringer, fordi Krydsning med andre Individer af 

 Arten da er udelukket, kan bl. a. bemærkes, at Selvbestøvning i udstrakt 

 Maal findes hos de nordiske alpine og arktiske Arter. 



I øvrigt antager selv Blytt, at f. Ex. Galapagosøerne, der 



ligge 160 geogr. INlile vest f. Sydamerika, have faaet deres første 



Flora ved «zufällige Transport über dem Meere» i Aartusenders 



Løb. Men kan han antage dette , maa han ogsaa gaa ind paa 



en Indvandring til Grønland over Havet fra de langt nærmere 



liggende Nabolande. 



At Iiidvaiidriiigeii fra Islaud til det sydligere Grønland er be- 

 gunstiget frem for den fra Nordamerika, fremgaar af følgende. 



