206 



O.Winge har meddelt mig: at af Grønlands regelmæssige Træk- 

 fugle er det kun et Par Arter, der nødvendigvis maa komme fra 

 Europa; af de europæiske, tilfældig forekommende Fugle, findes 

 de fleste, men ikke alle, paa Island og Færøerne og komme vel 

 oftest netop derfra til Grønland; en Motaciila alba^ som Kapit. 

 G. Holms Expedition hjembragte, er næsten ganske sikkert 

 kommen derfra; Nogle faa Arter, der yngle meget langt nord 

 paa, men berøre Island under Trækkel (Anser bemicla^ Tringa 

 canutus, Calidris arenaria] gaa maaske til Dels derfra til det 

 nordøstlige Grønland. 



Af de foreliggende Iagttagelser maa man i alt Fald slutte, 

 al Chancen for Indvandring af Planter ved Fugle til Sydgrøn- 

 land og de sydlige Dele af Østgrønland snarest er størst for 

 de islandske eller de europæiske Planter i det hele. 



Vinden er et andet Vandringsmiddel. Der foreligger faa 

 direkte Iagttagelser over den Betydning, som Vinden har for 

 Plantetransporl over Havene, og over meget store Strækninger 

 formaar Vinden næppe at bære mange Frø, selv af de lettere. 

 Blytt gaar endog saa vidt, at han stiller sig skeptisk over for 

 Vindens Betydning for Spredningen af Kryptogamernes Sporer. 

 Men om saa lette Gjenstande som disse, smaa Alger, Svampe, 

 Konidier o. 1., maa jeg dog absolut antage en vidt strakt Trans- 

 port hele Jorden over, hvoraf mange Arters næsten kosmopoli- 

 tiske Udbredning og visse Snyltesvampes hurtige Vandring alene 

 kan forklares M. 



Der angives dog af G rise bach, at Frugterne af en syd- 



over for den i nyere Tid af Konservator Steineger o. a. hævdede Hy- 

 pothese, at naar Fugletrækket gaar over større Havstrækninger, hvilke 

 Fuglene umulig kunne overskue helt, skyldes dette Nedarvningen af 

 Mindet om de Landveje, der i gamle Dage e.visterede her! 

 ^) Blytt har i Englers Jahrb. peget paa den store Betydning, som de 

 parasitiske Svampe have i plantegeografisk Henseende; thi det synes jo 

 dog rent umuligt, at Sporer skulde være saa heldige at falde ned netop 

 paa deres Værtplanter i andre Lande. Umuligt er dette næppe, men for 

 øvrigt skyldes det vel snarest geologiske Grunde (præglaciale Landfor- 

 bindelser), naar f. Ex. Grønland og Norge have samme Snyltesvampe. 



