210 



tin s's og Darwins Forsøg, at mange Arter havde mere eller 

 mindre bevaret deres Spirekraft. Paa Togtet 1886 fortsatte Ro- 

 senvinge disse Forsøg og vil senere berette nærmere om dem. 



Spørgsmaalet bliver da nærmest, om Havstrømmenes Løb 

 begunstiger en Transport fra det ene eller andet Land til Grøn- 

 land. At Golfstrømsprodukter kunne føres til Grønlands endog 

 vestlige Kyster er sikkert nokM; men rimeligvis er det ad meget 

 store Omveje, maaske over Norge og Spitzbergen, at de ere 

 komne derhen'-). Ved Golfstrømmen vil der derfor næppe til- 

 føres Grønland spiredygtige Frø, og saadanne vilde vel ej heller 

 finde Betingelser for Spiring og Trivsel. Langs Nordamerikas 

 Østkyst gaar som bekjendt en sydgaaende Polarstrøm; denne vil 

 heller ikke føre Frø til Grønland, og udsigten til, at saadanne 

 skulle tilføres fra Nord-Amerika, ere saa slette som muligt. 



Ikke lidet bedre ere Forholdene for Islands Vedkommende. 

 Vel vil Irminger-Strømmen, der gaar op langs Øens Vestkyst, 

 føre alt nord og øster paa, men den er ikke bred, og den 

 langs Grønlands Østside sydgaaende Polarslrøm breder sig jo 

 undertiden saa stærkt og naar saa tæt over til Island, at jeg 

 ikke kan se nogen Vanskelighed for Vinden i at føre lettere 

 Frø ud i den. Islands Elve ville vel ogsaa føre mange Frø 

 med sig, der muligen ville finde Lejlighed til at komme over i 

 Polarstrømmen. 



^) Fra Læge C. Lindemann i Julianehaab har jeg gjennem Kolonibestyrer 

 Lytzen modtaget en af Vandet meget medtagen Koliosnod, der i Efter- 

 aaret 1885 fandtes drivende i Julianehaab -Bugten,, og Orlogs-Kapitajn 

 .1. A. D. Jensen har tidligere hjembragt en ganske lignende, samlet 

 '/7 1884 ved Stranden ved en Arm af Ikertok (c.66°ô0' n. В.). Ltnt. Ryder 

 har mundtlig meddelt mig, at der i üpernivik er inddrevet et Frø, efter 

 Beskrivelsen af Guilandina Bonduc, og efter P. Eberlin drive Fro af 

 Entada gigalobiuvi ogsaa ind i Julianehaab-Bugten. 



•*) 1 Angmagsalik inddriver der efter Kapitajn G. Holm Exempiarer af de 

 Glaskugler, der bruges ved Fiskerierne i det nordlige Norge, og bekjendt 

 er jo ogsaa det mærkelige Fund af Sager fra "Jeannette», som Koloni- 

 bestyrer Lytzen gjorde i Julianehaabsbugten (se Geogr. Tidsskift, Bd. 8, 

 49t, efter at de havde drevet i 3 Aar en Strækning af 2500 Sømil. 



