212 



p. 37. — Payer nævner, at Isbjærgene kunne være saa bedækkede med Jord 

 og Grus, at de i Afstand ligne Klipper (1. c. S. 41G; ilem: S 16, 326, XLV); 

 ved Franz Josefs Land traf han endog to Moræner paa et Isbjærgs brede Ryg 

 med Stene af Kalk og Lerglimmer-Skifer. — Se fremdeles: Rink, -Grønland", 

 III, 22, 72, 329. — Hammer. Meddel, om Grönland, IV, 31 — Steen- 

 strup, ibidem IV, 80, 208, 209. — Darwin, Note on a rock seen on an 

 iceberg in 16° soutii Latitude (Journ. Geogr. Soc. 9, 1839, S. 528). — Fran к I i n , 

 Journey I, 21. — Greelys, Three years of arctic service, Kap. 32. Hertil skal 

 jeg føje fnlgende: i vort botaniske Museum Ondes et Stykke af en Træ- 

 stamme, som Prof. Japetus Steenstrup har foræret det, og som er 

 mærket: »Taken from an Iceberg, in which it was imbedded, April 24*'' 18.58, 

 Arksut, Greenland. Length Э'/г ft., smal diam. 3'/4 inch.» Den ene Ende 

 har tydelig nok raget frem og er afslidt af Vand og Is: ilen anden Del er 

 derimod endog saa vel bevaret, at Barken sidder paa den. Den er af et 

 l.øvtra;. 



Det maa i lu»j Grad anbefales de Rejsende at medtage en helst stor 

 Prøve af den paa Isbjærge eller Drivis fundne Jdrd til Kultur mider gunstige 

 Vilkaar — den eneste sikre Maade til at erfare, om den indeholder spire- 

 dygtige Frø, og hvilke Arter disse tilhøre. 



I Isbjærgenes Indhold ville Planter dog kun kunne trans- 

 porteres f. Ex. fra Nordgrønland til Sydgrønland rnen ikke saa 

 let fra Island til Grønland, skjøndt det jo ogsaa hænder, al de 

 komme ned lil denne 0. Den væsentligste Bærer for Planter 

 fra Island til Grønland maa vistnok Drivis en, "Grønlandsisen» 

 være. Den meste Is, der naar over lil Island, er jo sikkert 

 daniiel paa Havet og derfor umiddelbart fri for Sten og Plante- 

 dele, i all Fald Frø o. 1., men at Luften deponerer .\Iasser af 

 Fjældsløv (IN ord en s к iö id s "Kryokonil") M paa den, har f. Ex. 

 Nares, Sutherland, "[]ansa»-Mændene'-') og Fr. Nansen 

 oplyst os om^). Skulde da ikke ogsaa lette l'rø kunne komite 

 med? Grønlandsisen ligger jo sjældent langt borte fra Islands 

 nordlige og nordvestlige Kyster, kan jo endog fylde Fjordene 

 der og faa Frø o. 1. paa eller ind i sig, hidført dels ved Vind 

 og dels ved Elvene fra Landet, og om end det meste gaar bort 



'i iNo rd en ski ol d er ikke Opdageren af dftte, som nogle synes at tro; 

 men han har Æren af at have baseret en Hypothese om det, som dog 

 nok ingen Tilslutning har fundet. 



-) Laube troede, at det " Stenstøv », de fandt, var kommet fra Islands Vul- 

 kaner. 



=>) «Naturen-, 1887, 216. 



