214 



Transportmidler, som Naturen raader over, alle ville begunstige 

 en Plante -Vandring fra Island til Syd- og Østgrønland fremfor 

 fra Amerika til denne Del af Landet, og dermed er da givet en 

 naturlig Forklaring af, hvorfor disse Dele af Grønland have saa 

 mange flere europæiske Arter end amerikanske: at naturlige 

 Forbindelser ere knyttede mellem beslægtede Kli- 

 mate r, er Grun den. 



Interessant kunde det maaske endnu være at undersøge, 

 om de ejendommelige Planter i Sydgrønland i en særlig Grad 

 let ville kunne transporteres over Havet. Disse 59 Planter for- 

 dele sig saaledes: omtrent V*.» — Vs ere Vand- eller dog Fugtig- 

 hed elskende Planter; omtrent V:3 have Sporer eller meget smaa 

 Frø, eller Frø (og Frugter) med Flyveapparater, f. Ex. Birkene M. 

 1 Art har kjødfuld Frugt, 2 ere Strandplanter, som rimeligvis 

 let udbredes ved Havstrømme, og 13 (V5— Vé) ere Landplanter 

 med lidt større Frø (nogle ville maaske kalde dem smaa, f. Ex. 

 Frøene af Arabis, Matricaria) eller temmelig tunge Frø (f. Ex. 

 Vicia Cracca). I det hele synes disse Frø og Frugter derfor 

 meget lel at kunne vandre; til de let vandrende maa nemlig de 

 fleste Vandplanters sikkert henføres , hvormed stemmer Vand- 

 planlernes vide Udbredelse. Man kunde endnu have undersøgt, 

 om Sydgrønland i det hele har flere Frø og Frugter med større 

 Vandringsevne end de andre Dele af Grønland , og gjort andre 

 lignende undersøgelser, men da jeg ikke tror, at de udvundne 

 Resultater ville blive synderlig tydelige eller sikre , har jeg ikke 

 indladt mig paa dette ret vidtløftige Arbejde. 



iMine i det ovenstaaende udviklede Resultater ere alt- 

 saa følgende : 



Der er intet til Hinder for, at Hovedmassen af Grønlands 

 Karplanter kan have overlevet Istiden i Landet selv; efter denne 



V) Om Grunden til, at saa faa Pile ere indvandrede i Sydgrønland se min 

 Gisning S. 13, Noten. Man kunde maaske endog heri se en StøUe for 

 den Antagelse, at der ingen Landbro har været. 



