24 



der kun daarlig ses paa Fotografiet, slukke Lyset ud under 

 omtrent 15 — 17°. De hidrøre utvivlsomt fra ganske fine Albit- 

 striber, som ikke gaa gennem hele Præparatets Tykkelse, saa 

 at der paa de Steder, hvor de findes, ligger flere uens Lag 

 over hinanden; derfor er ogsaa Udslukningen lidet præcis og 

 ikke fuldstændig. Den nærmeste Omegn af de større Albit- 

 striber er i Reglen fri for saadanne Smaastriber. 



Feldspatens talrige Ægirininterpositioner , af hvilke enkelte 

 ses paa Fotogratiet, have Form af skarpt begrænsede Smaa- 

 prismer eller korte Naale ; de ses i Præparater efter liangs- 

 fladen for en Oel at være indlejrede parallelt med Vertikal- 

 aksen , men de findes ogsaa i mangfoldige andre , tilsyne- 

 ladende tilfældige Retninger; de allerfleste af dem ligge dog 

 i Plan med Langsfladen , Tværsnit ses kun ganske und- 

 tagelsesvis. 



Præparat efter Ba.'^is (001). ! skævt Lys og uden 

 Nikoller ser man, hvorledes her ligesom i det før omtalte Snit 

 Albiten optræder i en Masse isolerede Smaapartier adskilte af 

 Mikroklin. Men Albitpartierne ere her langt mere uregel- 

 mæssige, fligede og ofte forgrenede og hullede. Nogen Længde- 

 udstrækning i bestemt Retning kommer kun i ringe Grad frem; 

 ofte er der dog Antydninger af en saadan i samme Retning 

 som Spalterne efter Langsfladen, andre Steder, endog indenfor 

 samme Præparat, vinkelret derpaa, atter andre Steder efter Ret- 

 ninger paa omtrent 25° med Spalterne. Selve Grænselinjerne 

 mellem Albiten og Mikroklinen ere uregelmæssig smaatakkede, 

 brudne Linjer, som paa utallige, ganske korte Strækninger 

 følge Langsfladens Retning og paa de mellemliggende Smaa- 

 strækninger forløbe i vekslende , skraa Retninger (aldrig under 

 90°) mod denne. 



Sete mellem korsstillede Nikoller frembyde de basiske 

 Præparater et særdeles broget Hillede , idet saavel Albiten som 

 Mikroklinen vise en kompliceret Tvillingføjning efter Albit- 

 loven. Drejes Præparatet rundt, simplificeres Billedet i visse 



