39 



ganske uregelmæssig fordelte Interpositioner af augit- , horn- 

 blende- og giimmerlignende Mineraler, som alle ere af saa 

 overordentlig smaa Dimensioner, at ingen af dem har kunnet 

 bestemmes med Sikkerhed. De Partier af Feldspaten, hvor 

 Interpositionerne ere rigeligst til Stede, ere sædvanlig ogsaa de 

 mest forvitrede. 



I Præparater efter Basis (001) (se Tavle II, Fig. 1) ser 

 man, at de makroskopisk synlige livide Striber bestaa af Rækker 

 af uregelmæssige og usammenhængende , smaa Albitpartier. 

 Den øvrige Masse besidder for største Delen en regelmæssig og 

 sirlig Bygning, der kan karakteriseres som en Netstruktur. 

 Den bestaar af et fint Væv af Albit og Kalifeldspat, som ved 

 deres Ulighed i Lys- og Dobbeltbrydning skille sig tydelig ud 

 fra hinanden. 



Albit en, som paa Fotografiet fremtræder lysest, er 

 langt overvejende; den udgør for sig et fint Net, dannet af 

 to hinanden krydsende Systemer af tætliggende, lidt bugtede 

 Snore, hvis Hovedretninger ligge 45 — -55° symmetrisk til 

 begge Sider af Spalterne efter Langsfladen. Vinklen er lidt 

 forskellig paa forskellige Steder, den er størst, hvor Net- 

 strukturen er mest regelmæssig. Albitsnorenes Grænselinjer 

 fremtræde ved stærk Forstørrelse ujævne og smaalakkede. Tvil- 

 lingstribningen er meget fin og iagttages næppe ved svag For- 

 størrelse; ved stærkere Forstørrelse ser man, at Albitens to 

 Individer ikke ere udviklede i Ligevægt, men i de Albitsnore, 

 hvis Retning i Præparatet gaar fra forneden til højre og til 

 foroven til venstre (altsaa omtr. -^50^ mod Spalterne, naar 

 Fortegnet regnes efter Max Schuster's Regel) har den 

 allerstørste Del af Albitén positiv Ldslukningsvinkel (d. e. den 

 øverste Endeflade (OOli vender opadl, medens Tvillingindividet 

 med negativ Ldslukningsvinkel (hvis nederste Endeflade (001; 

 vender op) er indskrænket til ganske tynde Lameller efter (010) 

 i det første. Omvendt er i det andet System af Albitsnore 

 (under -f- бО'' mod Spalterne) üdslukningsvinklen overvejende 



