46 



ligge de to Halvdele omvendt. Tvillinggrænsen, der er vinkel- 

 ret mod Interpositionen, er ikke videre skarp; naar Spalterne 

 staa parallelt med et af Nikollernes Ilovedsnit, fremtræder den 

 som en forholdsvis tyk, mork Linje; ved Drejning af Præparatet 

 flytter denne mørke Skygge sig opeiter eller nedefter. Et lille 

 Stykke fra Interpositionen bøje de to Halvdele af hver Flamme 

 af under Vinkler paa omtrent B4° til hver sin Side mod hin, 

 krydse straks hinanden og tabe sig saa efterhaanden , idet de 

 ligesom spalte sig i fine Hørster. Den ringe Dobbeltbrydning, 

 ringe Lysbrydning og Udshikningsvinklen , sammenholdt med 

 Iagttagelserne i Præparater efter Langsfladen, vise, at Flammerne 

 væsenligt maa bestaa af Mikroklin ; den mellem dem liggende 

 stærkere lys- og dobbellbrydende Masse maa derimod antages 

 overvejende at bestaa af ISalrunfeldspat; den besidder de samme 

 Egenskaber som Albit, hvis Tvillingbygning er saa fin, at begge 

 Individer gaa i et. Langs Interpositionerne er Feldspaten saa- 

 ledes mikropertitisk. 



Hovedmassen af Feldspaten har en Lysbrydning- og Dobbelt- 

 brydning, der ligger imellem de to sidstnævnte Substansers. 

 Ved stærk Forstørrelse ser man nu , baade med og uden Ni- 

 koller, at denne Hovedmasse ikke er f u I d к o m m eut ho- 

 mogen, men helt geunemsat af en utrolig fin og tæt Kryds- 

 stribning under en Vinkel af omtrent 6i° til begge Sider 

 af Spalterne efter Langsfladen, som antydet paa Tegningen Tavle 

 IV, Fig. 1. Krydsstribningen ses ved nøjere Betragtning at bero 

 paa en Afveksling af fine Lameller af to Substanser, som have 

 en lidt forskellig Lys- og Dobbeltbrydning. De enkelte Lameller 

 vise sig ved meget stærk Forstørrelse at have Form omtrent 

 som tynde Linser, der hurtig kile ud til begge Sider, de ere 

 af varierende Størrelse og utydeligere, jo mindre de ere, saa at 

 det ikke er muligt at tælle dem. Krydsstribningen mangler i 

 den umiddelbare Nærhed af Interpositionerne, og de skraat om- 

 bøjede «Flammer» glide ganske jævnt over i den krydsstribede 

 Hovedmasse. Det ene Stribesystem, nemlig det, som ligger 



