73 



Aiigitsyeniter , deres Udbredelse vil dog utvivlsomt vise sig at 

 være langt større. 



Loven for Rali- og Natronfeldspatlamellernes gensidige 

 krystallografiske Stilling er den, at de alle have Langs- 

 fladen fælles, og de to i denne liggende krystallografiske Akser 

 ere parvis meget nær parallele. Da disse to Akser hos Kali- 

 feldspaten ikke danne nøjagtig den samme Vinkel som hos 

 Albiten, kunne i de pertitiske Feldspater ikke begge Par være 

 nøjagtig parallele; sædvanlig antager man, at det ene Par Akser 

 ere fuldkomment ensrettede, efter nogle Angivelser skulde dette 

 gælde Langsakserne, altsaa Kanten mellem de to Hovedspalte- 

 flader*), efter andre Angivelser Vertikalakserne-). 



I de pertitiske Feldspaler fra Julianehaab give Spalte- 

 fladerne saa udviskede Spejlbilleder, at man ikke med Nøj- 

 agtighed kan bestemme de to Feldspaters gensidige krystallo- 

 grafiske Stilling. Heller ikke i andre Kalinatronfeldspater , hos 

 hvilke Pertitstrukturen sikkert er oprindelig, er dette Forhold 

 nøjagtig undersøgt. Derimod ved man, at de Smaakrystaller 

 af Albit, som hyppig beklæde en Del af Fladerne hos Ortoklas- 

 krystaller, i Reglen ere saaledes orienterede, at deres Langs- 

 flade og Vertikalakse (men ikke deres Langsakse), ere parallele 

 med Ortoklasens, og hos mange granitiske Pertiter, hos hvilke 

 Strukturen delvis synes at være sekundær, f. Eks. Pertiten fra 

 Perth, kan man let overbevise sig om, at Ortoklasens og 

 Albitens basiske Flader ikke ligge i samme Zone, saaledes som 

 Des Cloizeaux's Antagelse vilde kræve, men Albitens Basis- 

 flader ligge lidt stejlere end Ortoklasens, hvad der taler for 

 Rigtigheden af Gerhard's Anskuelse. 



Medens saaledes Loven for Lamellernes gensidige krystallo- 

 grafiske Orientering dog kan siges at være tilnærmelsesvis 



^) Des Cloizeaux, Memoire sur l'existence etc. du Microcline. Ann. 



chim. phys. 1876, 5. sér., 9, S. 446. 

 2) D. Gerhard, Zeitschr. d. Deutsch, geol. Ges., 1862, 14, S. 152. — 



H. Rosenbusch, Mikrosk. Physiographic d. Min., 1892, S. 639. 



