tvilling stribet Alb it maa være omtrent parallel med 

 det tilsvarende Tv ær dorne (801), thi Ortoklasen er krystallo- 

 grafisk ikke forskellig fra Mikroklin , der bestaar af uendelig 

 fine og lige tykke Tvillinglameller efter Langsfladen. Hvis Al- 

 biten ikke er meget fint tvillingstribet, vil Sammenvoksnings- 

 retningen for de enkelte Albittvillinglameller afvige hver til sin 

 Side fra Domet (801), men denne Flade vil dog vedblive at 

 være Gennemsnitsretning for Sammenvoksningsfladerue , saa 

 længe i Albiten begge Individer ere udviklede omtrent i Lige- 

 vægt, saaledes som det hyppigst er Tilfældet. Teorien kræver 

 altsaa, at i Ortoklas-Mikropertiterne skal Sammenvoks- 

 ningsfladen , for saa vidt den er fremkommen ved fuldkomment 

 samtidig Udkrystallisation af begge Feldspater, i Reglen have 

 en Hovedretning parallel med Ortoklasens Tværdome (801). 

 Dette stemmer ganske med Forholdene saavel i de grønlandske 

 Ortoklas-SMikropertiter (sml. Side 19 — 21) som i de tilsvarende 

 Feldspater fra andre Forekomster. Hvad der i denne Henseende 

 gælder om iMikropertiterne, maa ogsaa antages at gælde om 

 Kryptopertiterne; man maa derfor vente, at der foruden 

 krydsstribede Mikroklin-Kryptopertiter , saaledes som vi have 

 lært dem at kende fra Narsasik og Frederiksværn , ogsaa 

 gives Ortoklas-Kryptopertiter, i hvilke Pertitstribningen 

 følger en enkelt Retning, nemlig omtrent efter Tværdomet 

 (801). Saadanne Ortoklas-Kryptopertiter ere ikke iagttagne 

 mellem Feldspaterne fra Julianehaabegnen ; imellem Krypto- 

 pertiterne fra Frederiksværn findes derimod i Følge Brogger 

 saadanne, hvor Sammenvoksningsfladerne følge Tværdomet 

 (801). Den direkte Iagttagelse af Kah'feldspatens Natur er i 

 disse Feldspater overordentlig vanskelig; Brogger anser det 

 dog for sandsynligt, at den er Ortoklas^), altsaa efter den her 

 fremsatte Teori saaledes, som man i Følge Pertitstrukturens 

 Retning maatte vente. Oprindelig Ortoklas-Mikropertit med 



^) W. c. Brogger, Min. d. Syenitpegm. Spec. Theil S 537. 



