91 



sættet, og desto større kunne de enkelte Mikroklin- og Albit- 

 partier blive. Fremdeles vil Diffusionen modarbejde , at det 

 Krystallen nærmest omgivende Magma paa to til hinanden 

 grænsende Steder faar forskellig Sammensætning, og derigennem 

 ogsaa modarbejde, at Mikroklin og Albit udkrystallisere samtidig 

 paa meget nærliggende Steder af Krystaloverfladen : jo hurtigere 

 Diffusionen gaar for sig, desto større en Del af Krystallens 

 hele Overflade maa man vente , at hvert enkelt Mikroklin- og 

 Albitparti paa ethvert Tidspunkt under Krystalvæksten vil ind- 

 tage. Da vi nu tænke os, at Diffusionen i det alkalirige og 

 kiselsyrefattige nefelinsyenitiske Magma foregaar særlig hurtig, 

 bliver det saaledes let forstaaeligt, at der her udkrystalliserer 

 Alkalifeldspater, opbyggede af forholdsvis store Mikroklin- og 

 Albitpartier , saavel som at Grænsefladen mellem begge Feld- 

 spater for en stor Del maa følge de Krystalflader, som Kry- 

 stallen under sin Vækst har besiddet; og da Feldspaterne i de 

 typiske Nefelinsyeniter ere særdeles udpræget tavleformede efter 

 Langsfladen, bliver fortrinsvis denne. Krystallernes største Flade, 

 Lamellernes Sammenvoksningsflade. 



Vi tænke os saaledes i det nefelinsyenitiske Magma, som 

 umiddelbart omgiver den voksende Feldspat, stadige Forandringer 

 i Mængdeforholdet mellem Albit og Mikroklinmolekyler. Hvis 

 disse Forandringer gjorde sig gældende samtidig i samme Ret- 

 ning langs hele Krystallens Periferi, vilde denne komme til at 

 bestaa af regelmæssig afvekslende Skaller af Albit og Mikro- 

 klin, og Begrænsningsfladerne mellem de to Feldspater vilde 

 da udelukkende følge Krystalfladerne ; en saadan Regelmæssighed 

 kommer dog ikke frem, da Diffusionen ikke foregaar saa let, 

 at jo Partier af den voksende Krystals Overflade, der ligge 

 længere fra hinanden, kunne være omgivne af Magma af lidt 

 forskellig Sammensætning, og der opstaar saaledes den be- 

 skrevne mere uregelmæssige Fordeling af de to Feldspatsub- 

 stanser, hvor Begrænsningsfladerne mellem begge kun delvis 

 følge Krystalfladerne , men delvis ere saadanne , som opstaa 



