92 



derved, at Mikroklin og Albit samtidig udkrystallisere paa til 

 hinanden grænsende Steder af (Kerfladen. 



Jo vanskeligere krystalliserende Magmaet derimod er, og 

 jo langsommere Diffusionen foregaar, desto mindre bliver det 

 Omraade , hvorfra hvert enkelt Overfladeelement af Krystallen 

 indenfor den til Krystallisation levnede Tid (der jo væsentlig 

 betinges af, hvor hurtig den ved Størkningen udviklede Varme- 

 mængde bortledes) kan faa Tilførsel af ny Molekyler, desto 

 mindre maa derfor ogsaa de enkelte Partier af .Mikroklin og 

 Albit blive, og desto lettere vil det kunne indtræffe, at der 

 samtidig, selv paa ganske nærliggende Steder af Kry- 

 staloverfladen udskilles baade Mikroklin og Albit. Ved en 

 saadan Forandring i .Magmaets IJeskalVenhed vil derfor P'eld- 

 spatens Krystalflader i stadig mindre Udstrækning komme til 

 at optræde som Grænseflader mellem de to Feldspatsubstanser, 

 medens derimod de tidligere omtalte, normale Sammenvoks- 

 ningsflader, som betinges af begge Feldspaters samtidige Ud- 

 krystallisation, faa større og større IJetydning, og Strukturen 

 nærmer sig til den, der karakteriserer Kryptopertiterne. Som 

 Overgangsformer faa vi saadanne Feldspater som den beskrevne 

 Mikropertit fra Narsasik. 



Tænke vi os en Forandring i .Magmaets Beskaffenhed i 

 modsat Retning, maa under i øvrigt lige Forhold de enkelte 

 Partier af Mikroklin og .\lbit blive større, og deres Omrids 

 mere og mere dannes af Krystalttader. Det samme maa aaben- 

 bart ogsaa kunne indtræde uden Forandring i Magmaets Be- 

 skaffenhed, nemlig naar .Magmaet er i flydende Bevægelse, 

 saaledes at de voksende Fcldspatkrystaller ved denne komme i 

 Berøring med stadig ny og friske Dele af Magmaet; den før 

 nævnte Grund til den hyppige Veksel i Udskillelse af Mikroklin 

 og Albit vil da tabe i Betydning, fordi Magmaets Strømninger 

 modvirke, at der langs Krystaloverfladen kan danne sig en Zone 

 med en fra Omgivelserne afvigende Sammensætning. Gennem 

 denne Betragtning naa vi til en Forstaaelse af det paa et tidligere 



