62 



Først indfinde sig i den negative Eiidiaiyt smaa Pletter med 

 svagere Dobbeltbrydning. Disse Pletter ligge saaledes , at de 

 intetsteds komme i Berøring med nogen af Eudialytens talrige 

 Revner og Sprækl<er. Aærmere mod den stærkere glødede Del 

 blive Pletterne talrigere og større; deres Dobbeltbrydning gaar 

 over til en svagt positiv. Efterhaanden indskrænkes de negative 

 Partier til smalle Striber paa begge Sider af alle Hevnerne ; 

 paa dette Stadium ligge da de positive Pletter som Øer om- 

 givne af el Netværk af negativ Substans. Gaar man endnu 

 nærmere mod det stærkest glødede, indskrænkes de negative 

 Striber langs Revnerne mere og mere; deres negative Dobbelt- 

 brydning aftager og bliver positiv , og tilsidst er bele Massen 

 ensformig og svagt positivt dobbeltbrydende. 



Den stærkt glødede Eudialyl er i tynde Præparater svagt 

 brunlig eller endog helt farveløs. 



De før omtalte støvfine Interposi tioner, som allerede 

 begynde at indfinde sig ved Ophedning til Rødgiødbede , ere i 

 den stærkt glødede Eudialyl lillagne ganske overordentlig i Antal, 

 og de ligge saa tæt, at selv ganske tynde Præparater pielvis 

 ere næsten uigennemsigtige. Den allernærmeste Omegn af alle 

 de talrige Revner i Præparaterne er dog helt fri eller næsten 

 fri for disse Interposilioner. Der opslaar herved en Slags 

 klare «Kanaler» i den grumsede Eudialylmasse, altsaa et ganske 

 lignende Forhold, som de ovenfor (Side 150) beskrevne brune 

 Eudialytkrystaller fra Naujakasik vise i deres naturlige Tilstand. 

 De klare «Kanaler» i de glødede Eudialylkrystaller ere dog 

 langt smallere (de ere sjælden over 0,001—0,002 Mm. brede) 

 end i de naturlige. 



Medens de støvfine Interposilioner i de naturlige brune 

 Eudialytkrystaller som ovenfor beskrevet ere ordnede paa kry- 

 stallografisk bestemt Maade, træder ingen saadan regelmæssig 

 Anordning frem i de ved Glødning af den røde frembragte 

 brune Eudialyter. Derimod synes Interposilionernès Art her til 

 Dels al være en lignende som hist. 



