228 



tvifvel (lärom, att jag iitan minsta hufvudbry kommit raka vagen 

 till den ryktbara, men hittills okända пер tuni tf ö г ekom s ten. 



Denna bögst markliga mineralforekomst (se fot. tafl. IX fig. 2) 

 är till sitt omfang ganska ringa. Man kan kringgå belå om- 

 rådet på e:a 20 minuter. Ocli dock torde få om ens någon 

 mineralfyndort kunna nppvisa så många intressanta ting som dem, 

 hvilka bar ligga utbredda på ylan, att icke tala om de skatler, 

 som maste finnas på djupet. 



Det bade tagit 2 timmar att från tältplatsen vid fgaliko nå 

 fram till denna plats. En sådan vandring jåmte fjällbestigningen 

 bief tämligen tidsödande ocb tröttande att dagligen fram och 

 åter npprepa. Dock arbetade jag, med Fgaliko tili ntgångspunkt, 

 å denna forekomst från den 27 juni till den 18 juli. Hvad 

 som under denna tid samlades, skall bär i kortbet antydas. 



1. Fdltspat finnes sannolikt af fiera olika slag, såsom 

 vanlig ortoklas, mikroklin, mikropertit^ labradoriserande fältspat 

 o. s. v. De ortoklastiska fåltspatarterna uppträda hår såsom 

 bufvudbeståndsdelar i pegmatitmassorna uti mycket stora individer, 

 bvilka dock merendels såsom kristaller äro ofullständigt ut- 

 bildade. Af sådana bekommer man i regeln blott större eller 

 mindre brottstycken. Till färgen äro de grå med dragning åt 

 grönt eller emaljbvitt. Yäl utbildade kristaller af ortoklastisk 

 fältspat äro bär sällan mer an några få, på sin böjd 5 cm. 

 Stora. De är dock mycket vanliga ocb ofta utmärkt vackra 

 med plana och glansande ytor. Stundom äro de alldeles vatten- 

 klara, i synnerbet i de yttre delarna, medan de iure däremot 

 äro mer opaka. Af labradoriserande fältspat bar jag har funnit 

 blott ett stycke. Färgspelet å detsamma är mycket Ijust, 

 gående i gult ocb blått. 



2. Albit finnes äfven af fiera olika typer. Detta mineral 

 är bär utomordentligt val kristalliseradt, så att det måbanda på 

 intet annat stalle forekommer i så idealt utbildade kristaller. 

 Oftast äro de helt vattenklara, men icke sällan hafva de en 

 vacker rosarod färg. Albiten synes har alltid vara en sekundär 



