233 



tillhöra den af G. No г den ski old beskrifna*) prismatiska typen. 

 Jag hade nästan redan börjat resignera vid den tanken , att 

 detta mineral icke mer fanns att tiilgå, då på en gang c:a 20 de 

 praktfiiUaste stuffer med stora kristaller af den ursprungliga 

 typen anträffades, alla löst liggande. Sedermera uppsöktes på 

 samma plats väl ett par hiindra enskilda kristaller och kristall- 

 grupper, så att det forråd, som nu hemföres, är mycket rik- 

 haltigt och vida öfverträffande det i den «Lytzenska sam- 

 lingen» befmtliga. Fiera gräfningar gjordes for att finna nep- 

 tunit af denna typ i fast klyft, men förgäfves. Däremot an- 

 träffades ett mycket rikt drusnäste med neptunitkristaller af 

 den Norde nskiöldska typen. Men de Ursprungligen under- 

 sökta kristallerna af denna typ voro mycket små, så att de af 

 mig vid granskningen af den meranämnda samlingen förbisagos. 

 De nu vid gräfning funna äro däremot stundom nästan finger- 

 tjockçi samt 3 — 4 cm. långa. De bilda mycket ståtliga druser, 

 och äfven häraf samlades hundratals stuffer. 



25. JParisit forekommer å Narsåsuk sårdeles ymnigt. 

 Vanligen äro kristallerna dåraf små, åt båda ändarna spetsiga 

 romboedrar, alltså utan basis. Romboederytorna äro stärkt 

 slreckade i horisontal riktning , ofta groft trappformiga, så att 

 de långa individerna se ut som knäckta eller böjda. Dylika 

 små vaxgula kristaller bekläda ofta tätt större ytor på andra 

 mineralindivider eller utfylla melianrummen melian dem. Å de 

 större parisitkristallerna år basis forhånden , och denna yta är 

 alilid glansande, medan de andra äro matta. Dylika ofta rätt 

 Stora parisitindivider forekomma i synnerhet tilisammans med 

 nepiiinit af den Nor de nskiöldska typen. En af de nu å 

 Narsåsuk funna parisitindividerna öfverträffar helt visst allt 

 som hittills år kändt af delta mineral. Det är en kristallslock 

 bildad af en mängd i parallellslällning sammanväxla subindivider. 

 Den är 6^/2 cm. lang och 3 cm. Ijock. Visserligen år den 



Geol. Foren. Förh. Bd. 16, s. 336. 



