253 



till udden Nia к о mar suk. Vi hade näniligen stigit прр pâ 

 högsta punkten af moränen och sago darifrån Korok vara nästan 

 isfri. Men folket förklarade, att faran vore alltför stor. Det 

 vore högvatten nu, men snart skulle ebben infinna sig med så 

 stark ström och isgång utåt, att beaten kunde slås i stycken. 

 Jag lät dem då råda, och vi stego till fjälls, som afsikten varit. 

 Äfven den följande dagen gjorde vi i vanlig ordning exkursion till 

 Narsâsuk. Jag höll noga utkik, om något markligt skulle hända 

 vid lågvattenstiden, men däraf bief intet. Den 19 på morgoneu 

 förklarade jag for min styrman , att i dag maste vi fara in i 

 Korok. Han blef synbarligen förbluffad. Han hade förmodligen 

 trott, att jag afstått från denna min foresats. Men så försäkrade 

 han, att på en sådan fård vore icke att tänka. Han ville 

 åtminstone icke vara med därom. Jag lät honom då forstå, 

 att i så fall maste vi fara till Julianehaab , så att jag kunde få 

 annat folk, som icke motsatte sig raina anordningar. Då lom- 

 made han af och höll med sina landsman en langre öfverlägg- 

 ning. Resultatet vardt, att de om en stund kommo ut ur sitt 

 talt och förklarade sig benågna att våga försöket. 



Så bröto vi då upp kl. 8. Efter en timmes rodd voro vi 

 framme vid moränen, och isbandet passerades utan svårighet. 

 Dår innanför låg fjordarmen spegelblank med blott några få 

 spridda isblock på sin yta. Hade det varit vind, så hade vi 

 godt kunnat segla. Efter ytterligare en timmes maklig rodd 

 kommo vi till udden Niakornarsuk. Hår gick jag nu i land for 

 att taga ställets sevärdheter i betraktande. Den rådande berg- 

 arten är samma slag af syenit^ som finnes på andra sidan af 

 fjorden i Igdlerfigsalik. Gångar och oregelbundna partier af 

 pegmatit forekomma rätt ymnigt, men några ovanliga mineraUer 

 kunde jag icke upptåcka. Pegmatiten består af fältspat och 

 hornblende samt stora partier af en rod substans, som skulle 

 kunna tagasför eudialyt, men som sannolikt utgör en omvandlings- 

 produkt ungefar af det slag, som i Norge kallas spreusten. En 



