257 



hvarvid de särskilda lagren koncentriskt sluta sig kring de 

 inbäddade blocken såsom skålen på ett getingbo. Ingendera 

 bergarten synes i öfrigt vid kontakten hafva undergått någon 

 forandring. Högre upp består belå den branta fjällväggen af 

 ett dylikt murverk men med ännn mycket större block inne- 

 slutna i gränsbergarten. Då denna ar betydligt mörkare an 

 blocken, så nppstår en egendomlig brokighet , som kan ses på 

 många mils afstand. Men detaljerna kimna bast studeras nere 

 vid stranden. 



På samma stalle vid stranden gjordes åfven ett viktigt 

 mineralfynd. Dår forekomma betydliga massor af den fiera 

 ganger omnämnda marmorlika albiten dels i lösa block, dels fast 

 anstående. I dylik albit plägar steenstrupinen nästan alltid 

 forekomma. Vid Tu top Agdlorkofia fann jag dock icke 

 detta mineral. Däremot fOrekommo dar stora massor af Ijus 

 zinkblende^ bladiga partier af snöhvit brudt (?| , hornblende- 

 stclnglar^ som oftast äro helt pseudomorfoserade o. s. v. Dess- 

 utom funnos har två sannolikt nya mineral: 



29. Bruna romboedrar, Detta mineral år icke 

 olikt steenstrupin ; men det är tydligen friskt , då steenstrupin 

 däremot påtagligen är en pseudomorfos. Det nya mineralet är 

 mörkbrimt, genomlysande. Kristallerna äro vanligen lika tjocka 

 som breda och nå salian ofver 1 cm. i storlek. De uppträ- 

 dande partialformerna äro , likasom hos steenstrupinen , basis, 

 två positiva och två negativa romboedrar. Det skulle kunna 

 tänkas, att detta mineral vore det friska mineral, hvaraf steen- 

 strupinen genom omvandling uppstått. iMen denna möjlighet 

 torde vara utesluten, då, såvidt jag for närvarande kan se, rom- 

 boedervinklarna hos de båda mineralen äro olika. 



30. Blekröda stclngla7\ Till formen liknar detta 



mineral i någon mån rinkiten. Men det skiljer sig afgjordt 



från denna genom sin larg och glans. Stänglarna äro väl i 



regeln fürsedda med regelbunden ändbegränsning, men de 

 XIV. 17 



