258 



afbrytas oftast, då de skola arbetas fram ur den sega albiten. 

 Af dessa båda mineral är ett rikt material samladt. 



Följer man nu stranden åter ett stycke norr öfver, så 

 kommer man till lämningar efter grönländarbus. Stallet heter 

 Agdlunguak, och i närheten däraf fann jag i sammanhang 

 med den vanliga syenitiska pegmatiten åter samma korniga 

 albit. Här forekommer steenstrupin i massa, men kristallerna 

 äro små och oftast ofiiUkomligt utbildade. Äfven finnes hår en 

 mängd hornblendekristaller, som äro omvandlade till en seg 

 väfnad af gråbruna stänglar, som likna antofyllit. Äfven zeoliter 

 forekomma, nämligen analcim i små otydliga kristaller samt 

 natrolit (?). Detta senare mineral uppträder här i mycket egen- 

 domlig form. Kristallerna, som varit ofullständiga, äro ytter- 

 ligare skadade genom atmosferens inverkan. Men de hafva 

 varit åtminstone 5 cm. tjocka och val 1 dm. långa. Några 

 tydliga andytor finnas icke , utan det hela ser mest ut som 

 kristalliniska massor med vinkelrata mycket tydliga genom- 

 gångar. Färgen är nästan akvamarinblå. 



Ännu längre norr ut, mot Nakalak tili, förekomma vid 

 stranden stora block (mahända fasta hällar) af ett egendomligt 

 konglomerat eller en tuff. Det består af ruUstenar utaf allehanda 

 slag, som sammanhållas af ett groft, sandaktigt bindemedel. 



Fyndorterna på sydostsidan af fjorden, Siorarsuit, Nau- 

 jakasik, Tupersiatsiap o. s. v. besöktes ytterligare, utan att dock 

 några nya mineralfynd från dem äro att omförmäla. På denna 

 sida uppträder den finkorniga gränsbergarten både mot norra 

 och södra kontakten. Den är här något Ijusare till färgen 

 med dragning åt grünt. Fjällväggen melian Tupersiatsiap och 

 Naujakasik är brant och blotlad på lösa produkter. Den är 

 helt visst till sin byggnad af stort intresse, och ingenstades 

 torde man få en battre inblick i syenitens arkitektur an här, 

 hvarest gränsvarieteter och normal sodalitsyenit uppträda växelvis 

 och det hela dessutom genomsvårmas af en mängd gångar. 

 Ett närmare studium af dessa forhållanden skulle utan tvifvel 



