294 



denne. En Sidemoræne saaes ogsaa (paa Jøkelens nordlige 

 Side), En hej, meget stejl Grusryg viste sig at bestaa af en 

 Iskjerne, dækket med Moræne. Iskjernen var øjensynlig et fra- 

 smeltet Stykke, en (diminutiv) «død Bræ». Den rødfarvede Bæk 

 løber paa en lang Strækning mellem Sidemorænen og Dal- 

 væggen , synes længere nede at forsvinde under Jøkelen og 

 bryder tilsidst frem af en Hvælving under den «døde Bræ". 

 Langt inde i Hvælvingen saaes store Stenblokke stikkende 

 frem af Loftet. 



Morænen bestaar af større og mindre Blokke baade af 

 Basalt og Gneis , og for en ikke ringe Del af finere , leragtigt 

 Materiale. 



Umiddelbart ved Jøkelranden saaes udmærkede Skursten 

 med krydsende Striber. Kort fra Jøkelranden saaes en smukt 

 isskuret Basaltplade, tildels dækket af Moræne; Skurstriberne 

 gik omtr. lodret paa Jøkelranden. Skurstriber iagttoges ogsaa 

 i Bæklejet langt nedenfor Jøkelen. 



Selve Bræen var kun i ringe Udstrækning snedækket; uden 

 for Endemorænen laa der noget Sne , der endte med en meget 

 stejl Rand. Smaabække rislede (Kl. omtr. 6 E. M.) ned over 

 Jøkelenden , men naaede kun at føre deres Kanaler et Stykke 

 ind i Sneen; saa bleve de borte. Stene raslede af og til ned 

 medens vi vare der. Ingen gabende Spalter saaes, naar undtages, 

 at det Stykke, der ligger paa den før omtalte Forhøjning, i 

 Frastand viste sig takket, hvilket formodes at hidrøre fra Længde- 

 spalter. Lukkede Spalter, der straalede ud imod Randen saaes, 

 og nogle meget uregelmæssig bugtede Linjer, der gik paa 

 tværs af Jøkelen, kunde svagt skimtes. Der var en tydelig 

 Lagdeling i det nordlige Hjørne af Jøkelen. Store Blokke 

 saaes i bestemte Linier paa Jøkelskraaningen (der var for stejl 

 til at kunne bestiges); ligeledes saaes aflange Gruspartier, af 

 hvilke navnlig et var meget betydeligt, temmelig højt oppe paa 

 Jøkelskraaningen. Gruset var tildels skyllet ned over Isen. Ï 



