299 



fremkommen ved en større Udskridning M- Materialet var her 

 meget opblødt, og man sank dybt i ved hvert Skridt. Morænens 

 Højde over Dalbunden indenfor er omtr. 43'" paa det jevne, 

 østlige Stykke ; det vestlige , stejlt skraanende Stykke , har op 

 imod Fjeldet en Højde af omtr. 59" over Dalbunden. Morænen 

 bestaar af et lignende Materiale , som den mange Gange 

 m.indre Endemoræne foran Blæsedals sydlige Jøkel, som vi 

 undersøgte. En stor Del af det er leragtigt. Basaltblokke, 

 større og mindre, undertiden med Politur og hinanden krydsende 

 Skurstriber, findes i Mængde paa Overfladen; Gneisblokke træffes 

 ogsaa, men langt sjeldnere. Paa Indersiden af Morænen, omtr. 

 11"" lavere end dens flade Ryg, saaes paa et Bælte en Samling 

 udvasket Grus (Blokke) , der ikke saa lidt mindede om en Hav- 

 stok, men Stenene vare temmelig kantede. 



Denne vældige Endemoræne, der i klart Vejr kan sees helt fra 

 Kronprinsens-Øer, betegner vistnok en ikke kortvarig Stands- 

 ning i Isens Tilbagetog. Moræ,nens Beliggenhed mellem Klippe- 

 væggenes Yderpunkter (som før omtalt) hænger muligvis sammen 

 med , at Jøkelen har havt Lejlighed til at brede sig ud neden 

 for dette Sted og derfor i en Afsmeltningsperiode maatte trække 

 sig tilbage til den Grænse , der angives af Endemorænen , men 

 der kan være andre og flere Aarsager, som jeg ikke tør komme 

 ind paa. 



Indenfor Endemorænen saaes paa S к arve fjelds Skraaning 

 en Del lave, grønne Trin, der heldede mod Nord og saa ud til 

 at være fremkomne ved Erosion i løst Materiale. Dette repræ- 

 senterer maaske tildels den til Endemorænen hørende Sidemo- 

 ræne, men det blev der ikke Lejlighed til at undersøge nærmere. 



Der findes — hvis jeg ikke tager fejl — her i Blæsedals 

 Omegn Vidnesbyrd om en Standsning i Isens Tilbagetog, der 



') Fotografiet viser et Stykke af Morænens ostlige Del, set fra Syd; til 

 venstre sees noget af Indbugtningen. 



