306 



striber sees flere Steder, de fleste dog temmelig udviskede. De 

 bedste findes nede ved Havfladen paa den bløde Glimmerskifer 

 vest for Bopladsen. Stribernes Retning er i det hele taget 

 NØ. — SV., men de ere ikke fuldstændig parallele indbyrdes. 

 Paa den før omtalte Pegmatitpynt fmdes en lille Grydedannelse, 

 som vistnok skyldes Bølgerne ; Pyntens Overflade er meget ru 

 og ujevn , og kun hist og her rage Levninger af den isglattede 

 Overflade op over det øvrige. 



Egedesminde-Ø har kun faa og daarlig bevarede Skur- 

 étriber og viser en paafaldende Forskjel fra Ritenbenk-0, der 

 har et frisk skuret udseende saa at sige over det hele. Naar 

 man i saa kort Afstand ser Di s ko høje, snedækte Fjelde lige 

 over for, kunde man fristes til at tro, at Isen var kommen 

 derfra, men Overfladen viser tydelig, at den er skuret fra 0. 

 Nogle Steder ser man den isglattede Overflade skalle af i en 

 Tykkelse af henved en V2 Tomme. 



Ved Manermiut saaes gode Rundklipper med isglattet 

 Overflade. 



Paa Veste r-0 sees Isens Virkninger ikke meget i de 

 smaa Træk, der er ingen gode Rundklipper og ingen Skur- 

 striber. Den isglattede Overflade er næsten overalt forsvunden, og 

 nogle Steder er der smalle, omtr. et Par Tommer høje Rygge 

 med tilsvarende Render imellem. Forskjellen fra Landet ved 

 Manermiut er stor, men Vester-0 maa ogsaa have været 

 isfri i et betydehgt længere Tidsrum, og længere mod V. er 

 der ingen Øer til at bryde Brændingens Voldsomhed. 



Au mat viser en kolossal Iserosion. Der er smukke Rund- 

 klipper, udmærkede Stød- og Læsider og Indsænkninger , hvis 

 Bund optages af Søer, og som tydeligt bære Præget af, at Isen 

 har hulet dem ud. 



De smaa Bugter paa Vestsiden skyldes vel ogsaa, idet- 

 mindste tildels, Iserosion; i Fortsættelse af dem sees ofte flade, 

 trugformede Udhulinger i Klippen. Man træffer Isfurer af 

 0,3"" Dybde og den dobbelte Bredde. Skurstriber ere ikke 



