308 



tro, at Isen havde gravet i et blødt Stof og ikke i Granit. Det 

 er, som om en Skrubhøvl havde gaaet over de tildels ubestigelige 

 Khppesider. Større og mindre Render eller Isfurer ere sine 

 Steder saa hyppige, at Overfladen i det mindre bliver fladt bølget. 

 Paa en Klipperunding sees en 0,6 — 1,3'" dyb, 2—3'° bred Udhul- 

 ning. Meget utydelige Skurstriber saaes et Sted med NØ — SV. 

 Retning. En vest for Rekertarssuatsiak viser sig over- 

 ordentligt stærkt afsleben ; det er, som om en vældig Høvl med en 

 flere Gange fladt indbugtet Egg var bleven ført hen over den. 

 Det er paafaldende, hvor langt stærkere disse omtalte Øer ere 

 eroderede end f. Ex. Kronpr in sens- Øer. Foruden at Isens 

 Mægtighed har været større længere inde, er dens borthøvlende 

 Kraft vel ogsaa bleven forøget paa Grund af de mange Strøm- 

 snevringer, der maatte opstaa mellem de tætstillede og højere 

 indre Øer. 



Ved Tung die к er der særdeles smukke, 6— 7°^ høje Rund- 

 klipper. Paa en lille Fjeldryg SØ. for Kan gats i ak-Fjord (Tung- 

 dlek Kakak) sees en smukt afrundet Klippe, derharplane, lod- 

 rette Vægge mod V. og 0. og saaledes ligner en kolossal Tønde, 

 der er savet igjennem paalangs. Her er det , efter denne ene 

 Klippes Udseende, vanskeligt at sige, hvad der er Læside og 

 hvad Stødside. De plane Vægge skyldes Forkløftningen. En 

 Mængde utvivlsomme Læsider vende mod SV. Skurstriber paa 

 en særlig smuk Hornblendeskiferrundklippe ved Overbærestedet 

 i Kangâtsiak-Fj ord gaa i Fjordens Retning. 



Paa I pern i к ved Kan gå t s ia к ser man en meterbred Isfure 

 med Skurstriber. Tæt op til Skurstriberne ligge de øverste, vel 

 afrundede Blokke af en vældig Havstok, og man forbavses over, 

 at Striberne ikke ere slidte bort. Iperniks Klippeformer ere 

 smukt afrundede, og Læsidernes Kanter rundslidte af Bølgerne. 



Paa I n u g s u 1 i к sees en lille Grydedannelse, der aldeles ligner 

 en diminutiv Botn; den er dybest henimod den stejle Bagvæg, 

 med ud imod Mundingen hæver Dalbunden sig, og nedenfor er der 

 en stejl Skrænt ned til en Sænkning, der gaar tværs over Øen. 



